ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2020 року		Справа № 1.380.2019.001146 пров. № 857/12728/19	
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:
головуючого судді                                        Попка Я.С.
суддів                                                             Сеника Р.П., Хобор Р.Б.,
за участю секретаря судового засідання    Ігнатищ Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 3 жовтня 2019 року, ухвалене суддею Брильовським Р.М., 09:54:26 год, м. Львів, дата складання повного тексту рішення 15 жовтня 2019 року, у справі за позовом фізичної особа-підприємця ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові визнання протиправними і скасування постанови та припису,-

В С Т А Н О В И В:

13.03.2019 позивач - фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, в якому просить:
визнати протиправною та скасувати постанову, винесену начальником інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові Цабаком Володимиром Ярославовичем, №0006-вих-704/12 від 25.02.2019 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності про визнання фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 винною у правопорушенні, передбаченого абз.2. ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладення штрафу у розмірі 172890 грн.
визнати протиправним та скасувати припис головного спеціаліста відділу інспекційної роботи Інспекції ДАБК у м. Львові Ткача Б.М. про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 14.02.2019.
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 3 жовтня 2019 року позов задоволено повністю. Визнано протиправною та скасовано постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові №0006-вих-704/12 від 25.02.2019 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Визнано протиправним та скасовано припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові від 14.02.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. 
Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що позивач виготовляв робочий проект на об`єкт: «Реконструкція одноквартирного житлового будинку АДРЕСА_1 з пристосуванням горища під житлові кімнати на АДРЕСА_1 », відповідно до побажань замовника - ОСОБА_2 .За класом наслідків (відповідальності) об`єкт: Реконструкція одноквартирного житлового будинку АДРЕСА_1 з пристосуванням горища під житлові кімнати на АДРЕСА_1 , належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1). Склад робочого проекту передбачав лише архітектурно-будівельну та конструктивну частини. Замовник - ОСОБА_2 не надавала технічних умов на проектування інженерних мереж, не укладала договору із позивачем на здійснення авторського нагляду. Отримання технічних умов та виготовлення проектів по інженерній частині, інших суміжних розділів Замовник - ОСОБА_2 , на позивача не покладала. Договір на здійснення авторського нагляду між позивачем та Замовником не укладався.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що позивач та ОСОБА_2 могли реалізовувати стадію робочого проекту частинами, з переданням замовнику усієї готової проектної документації чи поетапне виготовлення її частин, що визначене за домовленістю сторін і лише такою регулюється. Робочий проект пройшов експертизу в частині міцності, надійності та довговічності, за результатами якої філією ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» у Львівській області складено експертний звіт № 14-1023-18 від 24.05.2018. При цьому відсутність технічних умов, вказане відповідачем як порушення, свідчить лише про формальну, а не змістовну оцінку вказаного проекту та містобудівних умов.
З врахуванням вимог завдання на проектування відсутність технічних умов не позбавляє можливості розпочинати розробку проектної документації, оскільки для отримання технічних умов необхідно вказати об`єми водопостачання, каналізації, опалювальної площі, потужності електропостачання, що є можливим лише після розробки проектної документації в частині архітектури та конструктиву.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, вважаючи його необґрунтованим та безпідставним, прийнятим з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, порушенням норм матеріального та процесуального права, Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові оскаржила його, подавши апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Львівського окружного адміністративного суду від 3 жовтня 2019 року та прийняти постанову, якою відмовити в задоволенні позову. 
Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги, апелянт зазначає, щопроектант, зазначаючи про розробку лише розділів АР та КР, намагається уникнути відповідальності за розробку проекту, що не відповідає вимогам законодавства та державних будівельних норм. Склад та зміст проектної документації на будівництво об`єктів відображено в відповідному ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», де в п.8.2, 8.3, 8.4 зазначено, що робочий проект є інтегруючою стадією проектування і складається з двох частин - затверджувальної частини та робочої документації. Склад і зміст затверджувальної частини наведені у додатках Д та Е. Для виконання будівельних робіт видається робоча документація у повному обсязі. Затверджувальна частина РП та робоча документація передаються замовнику на паперовому (у чотирьох примірниках) та електронному носіях. Склад та зміст розділів РП з капітального ремонту об`єктів, наведених у додатках Д та Е, може зменшуватися залежно від технічної та технологічної складності робіт. Таким чином, проектант не притягувався Інспекцією до відповідальності за розробку не усіх розділів проектної документації, оскільки ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» передбачає можливість зменшення їх кількості та деталізації. Разом з тим, ФОП ОСОБА_1 була єдиним проектувальником для даного обєкту (відповідно до повідомлення про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованого 25.01.2019 року). Відтак, оскільки ФОП ОСОБА_1 розробляла увесь обсяг проектної документації на об`єкт самостійно (інших проектувальників не було), то повинна була врахувати при розробці робочого проекту також необхідність отримання технічних умов.
У додатку Д до ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» зазначено, що в пояснювальній записці проекту зазначаються вихідні дані на проектування, відомості про потреби в паливі, воді, електричній та тепловій енергії, основні техніко-економічні показники об`єкта. В розділі проекту «Рішення з інженерного обладнання» відображаються принципові рішення із внутрішнього та зовнішнього інженерного обладнання: опалення, вентиляції, кондиціонування повітря, газопостачання, водопостачання і каналізації, електрообладнання, електроосвітлення, захисту від блискавок, зв`язку, пожежної та охоронної сигналізації, сигналізації, радіофікації, телебачення, автоматизації санітарно-технічних пристроїв, диспетчеризації, обладнання замково-переговорними пристроями (для житлових будинків), вимоги щодо енергозбереження.
Щодо техніко-економічних показників, то вони відображені в додатку И до згаданого ДБН, де серед іншого зазначено про відображення показників енергоефективності - річна потреба в паливі (тис. т), воді (тис. м3 ), електричній (тис. кВт год) та тепловій енергії (Гкал).
Таким чином, для розробки проектної документації необхідним є отримання технічних умов, оскільки в іншому випадку неможливо правильно запроектувати показники водопостачання, водовідведення, газопостачання, електропостачання наперед.
Також на необхідність отримання технічних умов на інженерне забезпечення проектованого об`єкта вказує також рішення виконавчого комітету від 02.03.2018 №223 «Про затвердження містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва на реконструкцію гр. ОСОБА_2 квартири АДРЕСА_1 з пристосуванням горища під житлові кімнати на АДРЕСА_1 .
Отже, отримання технічних умов на проектування об`єкта будівництва таки необхідне, це підтверджується також тим, що на проектування об`єкта по АДРЕСА_1 таки було отримано технічні умови з газо- та електропостачання, але уже після розробки проекту.
Вислухавши суддю-доповідача, дослідивши обставини справи та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з таких підстав.
Із змісту ст. 19 Конституції України вбачається, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Розглядаючи спір, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції повно і всебічно дослідив і оцінив обставини по справі, надані сторонами докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює.
Встановлено, підтверджено матеріалами справи, що10.05.2018 між фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 «Виконавець» та ОСОБА_2 . «Замовник» було укладено угоду на виготовлення проекту № 11/2018, відповідно до умов якої «Замовник» доручає, а «Виконавець» приймає  на себе зобов`язання виконати стадію Робочий проект розділів АР і КР на об`єкт: Реконструкція одноквартирного житлового будинку АДРЕСА_1 з пристосуванням горища під житлові кімнати на АДРЕСА_1 відповідно до побажань Замовника.
За класом наслідків (відповідальності) об`єкт: Реконструкція одноквартирного житлового будинку № АДРЕСА_1 з пристосуванням горища під житлові кімнати на АДРЕСА_1 у м. Львові належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), що підтверджується завданням на проектування.
24.05.2018 робочий проект пройшов експертизу в частині міцності, надійності та довговічності, за результатами відповідної експертизи філією ДП 2УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» у Львівській області складено експертний звіт № 14-1023-18 від 24.05.2018.
25.05.2018   ОСОБА_2 («Замовником») було затверджено проектну документацію на об`єкт: Реконструкція одноквартирного житлового будинку № АДРЕСА_1 з пристосуванням горища під житлові кімнати на АДРЕСА_1 .
08.06.2018 фізичною особою- ОСОБА_3 («Виконавець») передано ОСОБА_2 («Замовник») виготовлену, відповідно до Угоди № 11/2018 від 10.05.2018 проектну документацію по розділах архітектурні та конструктивні рішення, що підтверджується актом виконаних робіт № 17. 
У період з 07.02.2019 по 14.02.2019 посадовими особами Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті: «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з пристосуванням горища під житлові кімнати по АДРЕСА_1 ».
За результатами проведеної перевірки складено акт № 84 від 14.02.2019, у розділі VІІІ якого встановлено порушення вимог п. 4 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 № 45.
Також, посадовими особами Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові 14.02.2019 було складено протокол про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно фізичної особи- ОСОБА_4 .
Того ж дня Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові було складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.
25.02.2019 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 0006-вих-704/12, якою фізичну особу-підприємця ОСОБА_5 визнано винною у правопорушенні, передбаченому в абз.2. ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 172890 грн.
Згідно частини 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Відповідно до ч.1 ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність» № 687-XIV від 20.05.1999 (далі - Закон України № 687-XIV) під будівництвом розуміється нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об`єкта архітектури, яке здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Статтею 26 Закону України № 687-XIV передбачено, що архітектор, інші проектувальники, які здійснюють роботи по створенню об`єктів архітектури, зобов`язані: додержуватися державних стандартів, норм і правил, вимог вихідних даних на проектування; не порушувати під час проектування, організації і виконання будівельних робіт законні права та інтереси власників і користувачів будинків і споруд, прилеглих до ділянки забудови; не розголошувати без згоди замовника відомості, які становлять комерційну таємницю проекту.
Проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор та головний інженер проекту несуть відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил.
Згідно з приписами ч.2 ст.26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.
Частинами 4, 5 цієї ж статті Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності`визначено, що право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.
Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбаченихстаттею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.
Відповідно до ч.1 ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності`основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.
Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними спеціально уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі.
Відповідно до ч.3 ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» перелік об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, містобудування та архітектури.
Частиною 8 ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що містобудівні умови та обмеження є чинними до завершення будівництва об`єкта, незалежно від зміни замовника.
Згідно ст.30 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» технічні умови - це комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення об`єкта будівництва, які повинні відповідати його розрахунковим параметрам щодо водопостачання (з урахуванням потреб забезпечення пожежогасіння), тепло-, електро- і газопостачання, водовідведення, зовнішнього освітлення, відведення зливових вод та телекомунікації. Фізична чи юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває в її власності або користуванні, мас право на одержання технічних умов згідно із поданою нею заявою. Склад, зміст, порядок надання технічних умов та порядок визначення вартості послуг з їх надання визначаються відповідними центральними органами виконавчої влади або державними колегіальними органами. 
Відповідно до ч.1 ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником. 
Пунктом 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, який затверджено наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 45 від 16.05.2011, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 01.06.2011 № 651/19389 передбачено, що проектна документація на будівництво об`єктів розробляється з урахуванням вимог містобудівної документації, вихідних даних на проектування та дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, нормативно-правових актів з охорони праці, державних стандартів і правил, у тому числі вимог доступності для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення (вимоги щодо створення доступності для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення зазначаються в проектній документації окремим розділом). 
Пунктом 10 вказаного Порядку встановлено, що склад та зміст проектної документації об`єктів будівництва на всіх стадіях проектування визначаються згідно з будівельними нормами і мають бути достатніми для оцінки проектних рішень та їх реалізації.
Згідно ч.1 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності`суб`єкти містобудування, які здійснюють  проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушеннямвимог законодавства, містобудівної документації, вихідних данихдляпроектуванняоб`єктівмістобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами  обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев`яноста  прожиткових мінімумів для працездатних осіб; експертна  організація - у розмірі вісімнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб. 
Встановлено, що позивач виготовляв робочий проект на об`єкт: «Реконструкція одноквартирного житлового будинку АДРЕСА_1 з пристосуванням горища під житлові кімнати на АДРЕСА_1 », відповідно до побажань Замовника - ОСОБА_2 .
За класом наслідків (відповідальності) об`єкт: Реконструкція одноквартирного житлового будинку АДРЕСА_1 з пристосуванням горища під житлові кімнати на АДРЕСА_1 , належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).
Як вірно встановлено судом першої інстанції, склад робочого проекту передбачав лише архітектурно-будівельну та конструктивну частини.
Замовник - ОСОБА_2 не надавала технічних умов на проектування інженерних мереж, не укладала договору із позивачем на здійснення авторського нагляду. 
Також встановлено, що отримання технічних умов та виготовлення проектів по інженерній частині, інших суміжних розділів Замовник - ОСОБА_2 , на позивача не покладала.
Відповідно до ст.11 Закону України № 687-ХІV під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд. Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.
Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що договір на здійснення авторського нагляду між позивачем та Замовником не укладався.
Зі змісту договору на виготовлення проектну № 11/2018 слідує, що предметом договору є виготовлення проекту розділів АР та КР на об`єкт: Реконструкція одноквартирного житлового будинку № АДРЕСА_1 з пристосуванням горища під житлові кімнати на АДРЕСА_1 у м. Львові .
У пункті дев`ятому додатку Б до ДБН А.2.2-3-2014 визначено, що серед переліку основних даних та вимог до Завдання на проектування, передбачено, в тому числі, стадійність проектування з визначенням затверджувальної стадії (визначається спільно замовником та проектувальником ).
Згідно з примітками 1 та 2 до цього додатку ДБН А.2.2-3-2014 завдання на проектування (або коригування проекту) затверджується замовником та погоджуються проектувальником. Склад завдання на проектування може змінюватися відповідно до особливостей об`єктів, що проектуються і умов будівництва.
Згідно ч.1 ст.888 Цивільного кодексу України за договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт замовник зобов`язаний передати підрядникові завдання на проектування, а також інші вихідні дані, необхідні для складення проектно-кошторисної документації.
Приписами ст.889 Цивільного кодексу України передбачено, що замовник зобов`язаний, якщо інше не встановлено договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт, зокрема, сплатити підрядникові встановлену ціну після завершення усіх робіт чи сплатити таку частинами після завершення окремих етапів робіт або в іншому порядку, встановленому договором або законом.
Вказана норма передбачає можливість виконання проектування (проектних робіт) частинами.
У примітці до Додатку А ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» зазначено, що перелік вихідних даних, які надаються замовником, визначається при підписанні договору на виконання відповідних стадій проектування. В примітці додатку 2 Додатку Б ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» визначено, що склад завдання на проектування може змінюватися відповідно до особливостей об`єктів, що проектуються і умов будівництва.
Таким чином, апеляційний суд погоджується з позицією суду першої інстанції, що позивач та ОСОБА_2 могли реалізовувати стадію робочого проекту частинами, з переданням замовнику усієї готової проектної документації чи поетапне виготовлення її частин, що визначене за домовленістю сторін і лише такою регулюється.
Як вірно встановлено судом першої інстанції, робочий проект пройшов експертизу в частині міцності, надійності та довговічності, за результатами якої філією ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» у Львівській області складено експертний звіт № 14-1023-18 від 24.05.2018.
Разом з тим, відсутність технічних умов, вказане відповідачем як порушення,  свідчить лише про формальну, а не змістовну оцінку вказаного проекту та містобудівних умов.
З врахуванням вимог завдання на проектування відсутність технічних умов не позбавляє можливості розпочинати розробку проектної документації, оскільки для отримання технічних умов необхідно вказати об`єми водопостачання, каналізації, опалювальної площі, потужності електропостачання, що є можливим лише після розробки проектної документації в частині архітектури та конструктиву.
Крім того, Замовник - ОСОБА_2 отримала технічні умови з газо- та електропостачання, що не заперечується відповідачем.
Таким чином, відповідачем було необгрунтовано притягнуто позивача до відповідальності.
Відтак, на підставі наведеного, колегія суддів суду апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про протиправність постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльностіта припису ро усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а тому такі підлягають скасуванню.
Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.
З урахуванням вище викладеного, колегія суддів суду апеляційної інстанції  дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ч.3 ст.243, ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 3 жовтня 2019 року у справі №1.380.2019.001146 за позовом фізичної особа-підприємця ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові визнання протиправними і скасування постанови та припису - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 

Головуючий суддя	 	Я. С. Попко 	
судді	 	Р. П. Сеник 	
 	 	Р. Б. Хобор  	
Повне судове рішення складено 31.01.2020.