ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2020 року 
м. Київ

Справа №  906/941/18 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Малашенкової Т.М. (головуючий), Бенедисюка І.М., Селіваненка В.П.,
за участю секретаря судового засідання Барвіцької М.Т.,

представників учасників справи:
позивача - Приватного підприємства "Автомагістраль" (далі - Підприємство, скаржник) -  Корзаченко В.М. адвокат, посв. від 25.11.2010 №4365/10,
відповідача - Акціонерного товариства "Житомиробленерго" (далі - Товариство, АТ   "Житомиробленерго")  -  Приведьона В.М. адвокат, свід. від 23.02.2015 №000735,

розглянув касаційну скаргу Підприємства,
на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 10.05.2019 (головуючий  - суддя Олексюк Г.Є., судді: Філіпова Т.Л. і Петухов М.Г.) 
зі справи №   906/941/18
за позовом Підприємства
до Товариства
про визнання незаконним та скасування рішення комісії.

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1.          Короткий зміст позовних вимог

1.1.          У жовтні 2018 року Підприємство звернулося до Господарського суду Житомирської області з позовом до Товариства про визнання незаконним та скасування рішення комісії АТ   "Житомиробленерго" в особі Овруцького РЕМ, оформленого протоколом №   4 засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від 24.09.2018 про нарахування Підприємству недорахованої електричної енергії у кількості 302   053 кВт на суму 869   936,90 грн.

1.2.          Позовні вимоги обґрунтовано відсутністю прав у Товариства застосовувати Методику для нарахування вартості не облікованої електричної енергії, оскільки 20.08.2018 електрик підприємства випадково зірвав пломбу на дверцятах щита, про що було повідомлено Овруцький РЕМ 22.08.18. Крім того, акт про порушення складено з порушенням вимог законодавства, огляд проведено за відсутності уповноваженого представника позивача та за відсутності паспортних даних струмоприймачів, які не могли бути надані відповідачу, що призвело до помилкових нарахувань. У зв`язку з чим було неправильно застосовано коефіцієнт 0,75.

2.          Короткий зміст рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції

2.1.          Рішенням Господарського суду Житомирської області від 29.01.2019 (суддя Тимошенко О.М.) позов задоволено, визнано незаконним та скасовано рішення комісії АТ «Житомиробленерго» з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, яке оформлене протоколом від 24.09.18 №   4 щодо Підприємства; стягнуто з АТ   «Житомиробленерго» на користь Підприємства 1   762 грн судового збору.

2.2.          Ухвалюючи рішення, господарський суд першої інстанції виходив з того, що:  акт про порушення №   022315 не підписаний представником споживача; відповідачем не надано доказів, що підтверджують те, що особи, які підписали акт зі сторони споживача, були наділені повноваженнями представляти інтереси Підприємства; акт не містить підписів незаінтересованих осіб, а тому складений з порушенням пункту 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії (затверджених Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018,  № 312; далі - Правила); відсутність представників споживача позбавила можливості Підприємство надати інформацію (паспортні данні струмоприймачів), що впливає на визначення розміру збитків; у протоколі від 24.09.18 №   4 не вказано підпункт      пункту 2.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006 № 562 (далі - Методика), тобто не вказано спосіб визначення потужності, що є суттєвим для визначення вартості недорахованої електричної енергії; постачальник неправомірно застосував коефіцієнт 0,75.

2.3.          Постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 10.05.2019: рішення Господарського суду Житомирської області від 29.01.2019 у справі №   906/941/18 скасовано; прийнято нове рішення, яким відмовлено у задоволенні позовних вимог; стягнуто з Підприємства на користь Товариства 2   643   грн судового збору за розгляд апеляційної скарги.

2.4.          Приймаючи постанову, суд апеляційної інстанції виходив з того, що: під час проведення технічної перевірки представниками відповідача виявлено порушення позивачем пунктів 8.2.4, 8.2.5, підпунктів 8,12 пункту 5.5.5 та підпункту 4 пункту 5.5.13 Правил, яке полягає у самовільному зриві пломби енергопостачальної організації, установленої у місцях вказаних в акті про пломбування, про що складено акт від 22.08.2018 №   022315, який було підписано з боку постачальника трьома представниками та з боку споживача електриком ОСОБА_7 та в.о.   механіка ОСОБА_4 ; ОСОБА_7 та ОСОБА_4 перебували (під час перевірки) у трудових відносинах з позивачем, а тому є уповноваженими особами позивача; акт від 22.08.2018 №   022315 складено у присутності уповноважених представників позивача та відповідно до вимог пункту 8.2.5 Правил; в акті вказано, що споживач не надав паспортних даних струмоприймачів та відмовився від вимірювання струму навантаження. Крім того, суд апеляційної інстанції зазначає про те, що акт про порушення підписаний споживачем (уповноваженою особою споживача) без зауважень. Також суд апеляційної інстанції вказав на те, що комісією правомірно застосовано коефіцієнт в розмірі 0,75, з огляду на те, що в акті про порушення від 22.08.2018 № 022315 зафіксовано, що споживач не надав паспортних даних струмоприймачів та відмовився від вимірювання струму навантаження.

Крім того, щодо доводів позивача про те, що відповідач не мав права проводити нарахування за актом про порушення відповідно до Методики, суд апеляційної інстанції зазначив, що обов`язковими підставами для того, щоб енергопостачальник не застосовував Методику та не проводив відповідні нарахування, є наявність одночасного існування двох обставин, а саме: 1) своєчасного (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) письмового повідомлення про зрив пломби; 2) відсутності явних ознак втручання в роботу приладів обліку, проте лист позивача від 17.08.2018, отриманий відповідачем після складання акта про порушення 22.08.2018, не містив жодної інформації про випадковий зрив пломби чи її пошкодження, а тому він не може вважатися письмовим повідомленням про пошкодження чи зрив пломби у розумінні пункту 1.2 Методики.

3.          Короткий зміст вимог касаційних скарг

3.1.          У касаційній скарзі до Верховного Суду Підприємство просить скасувати постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 10.05.2019 у справі №   906/941/18, залишити в силі рішення Господарського суду Житомирської області від 29.01.2019.

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

4.          Доводи особи, яка подала касаційні скарги

4.1.          Підприємство стверджує, що відповідач не мав правових підстав застосовувати Методику, зважаючи на те, що 22.08.2018, ще до початку проведення перевірки, позивачем був направлений лист до Овруцького РЕМ, а також зважаючи на відсутність будь-яких фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку. 

4.2.          Скаржник вважає необґрунтованими висновки суду апеляційної інстанції про правомірність дій відповідача, з огляду на те, що відповідачем не було надано жодних доказів на підтвердження того, що споживач (позивач) відмовився надавати паспортні дані струмоприймачів чи проводити заміри струму максимального навантаження струмоприймачів.

4.3.          Підприємство вказує на те, що акт про порушення був складений з порушенням чинного законодавства України, оскільки рядові працівники Підприємства, які підписали акт, не були належним чином уповноважені бути присутніми під час перевірки чи підписувати акт про порушення, що, на думку скаржника, вказує на порушення порядку складання цього акта.

4.4.          Скаржник наголошує на тому, що на засідання комісії відповідача позивачем було надано інформацію про кількість та потужність струмоприймачів, однак комісія її не врахувала; вказані документи були також залишені поза увагою і судом апеляційної інстанції. 

4.5.          Підприємство вважає, що відповідачем необґрунтовано взято до застосування максимальний час роботи струмоприймачів протягом доби - 24 години та найбільший коефіцієнт використання струмоприймачів - 0,75. 

4.6.          Скаржник стверджує, що представники відповідача, які здійснювали перевірку, вдалися до обману для змушення неповноважних працівників Підприємства підписати оскаржуваний акт, переконавши останніх у тому, що їх підпис свідчить лише про отримання копії акта для передачі керівництву.

4.7.          Підприємство вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що при проведенні енергопостачальною організацією контрольного огляду чи технічної перевірки засобів обліку споживача, при виявленні порушення споживачем ПРРЕЕ участь споживача, або його представника є обов`язковою, оскільки тим самим забезпечується захист прав споживача, який може викласти свої зауваження до акта про порушення ПРРЕЕ, подавати пояснення і зауваження стосовно тексту акта та дій посадових осіб енергопостачальної організації, надати пояснення, не погодитись з виявленим фактом пошкодження (впливу) засобу обліку, що є підставою для проведення відповідної експертизи, і, таким чином, забезпечується захист прав споживача. Крім того, скаржник зазначив, що судом першої інстанції встановлено, що 
акт не містить підписів незаінтересованих осіб, що вказує на те, що акт складений з порушенням пункту 8.2.5 Правил.

4.8.          Також скаржник звертає увагу на те, що суд апеляційної інстанції залишив поза увагою, що у протоколі від 24.09.2018 № 4 не вказано конкретний підпункт пункту 2.5 Методики, тобто не вказано чіткий спосіб визначення потужності, що є суттєвим для визначення вартості недорахованої електричної енергії. 

5.          Позиція, викладена у відзиві на касаційну скаргу

5.1.          На адресу Касаційного господарського суду від Товариства надійшов відзив на касаційну скаргу, в якому, з огляду на безпідставність доводів скаржника, відповідач просить залишити постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 10.05.2019 без змін, а касаційну скаргу Підприємства без задоволення. Крім того, Товариство просить стягнути з Підприємства витрати на професійну правову допомогу за розгляд справи у суді касаційної інстанції у сумі 6   000   грн.

5.2.          Товариство стверджує, що: жодних листів про пошкодження чи зрив пломби від Підприємства не отримувало; Методика підлягає застосуванню і без обов`язкового доведення впливу споживача на роботу приладу обліку, крадіжки електроенергії; зважаючи на те, що працівники, які підписали акт, перебували у трудових відносинах з Підприємством, вони були уповноваженими представниками Підприємства; розрахунок визначення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ, проведено відповідачем згідно з вимогами Методики.  

6.          СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

6.1.          Приватним акціонерним товариством "Енергопостачальна компанія "Житомиробленерго" (постачальник) та Підприємством (спроживач) 03.04.2018 укладено договір про постачання електричної енергії №   24 (далі - Договір).

6.2.          Під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України, зокрема Правилами користування електричною енергією, затвердженими в установленому порядку (пункт 2 Договору).

6.3.          Споживач зобов`язався забезпечувати безперешкодний доступ працівників постачальника до систем та приладів обліку, приладів контролю потужності та якості електроенергії, а також для контролю за режимами споживання електроенергії та відповідності споживання електроенергії умовам розрахунків за договором (пункт 2.2.6 Договору).

6.4.          Споживач зобов`язався оперативно (в день порушення) оповіщати постачальника про порушення систем обліку та несправність в роботі розрахункових систем і приладів обліку електроенергії (пункт 2.2.7. Договору). 

6.5.          Споживач сплачує постачальнику вартість недорахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики обчислення обсягу електричної енергії, недорахованої внаслідок порушення споживачем - юридичною особою Правил (пункт 4.2.6. Договору).

6.6.          Відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку та пломб покладається на їх власника або організацію, на території якої вони встановлені (пункт 4.2.10). 

6.7.          Договір підписаний сторонами та скріплений їх печатками.

6.8.          Товариством 04.04.2018 здійснено пломбування належних позивачу засобів обліку електроенергії в точці обліку АБЗ (асфальтобетонних завод) у селі Білокамінка Овруцького району Житомирської області, про що складено акт №   099668. 

6.9.          Позивач направив відповідачу лист від 17.08.2018 №   651/1 про направлення представника для розпломбування та опломбування вузла обліку електроенергії у зв`язку із проведенням ремонтних робіт, який надійшов до Овруцького РЕМ 22.08.2018 після складання акта про порушення, що зазначено під час проведення реєстрації вказаного листа.

6.10.          Товариством 22.08.2018 здійснено перевірку засобів обліку електроенергії Підприємства в точці обліку АБЗ, за результатами якої складено акт №   022315 про порушення Правил. 

6.11.          Цим актом встановлено порушення позивачем пунктів 8.2.4, 8.2.5, підпунктів 8,12 пункту 5.5.5 та підпунктів 4 пункту 5.5.13 Правил, яке полягає у самовільному зриві пломби енергопостачальної організації, установленої у місцях, вказаних в акті про пломбування. Акт підписаний з боку постачальника трьома представниками та з боку споживача електриком ОСОБА_7 та в.о.   механіка ОСОБА_4 В акті вказано, що споживач не надав паспортних даних струмоприймачів та відмовився від вимірювання струму навантаження.

6.11.1. 24.09.2018 відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил Овруцького РЕМ АТ "Житомиробленерго", про що складено протокол №4. У цьому протоколі зазначено, що комісією розглянуто акт про порушення №   022315, засідання комісії відбулося в присутності представників споживача - головного енергетика ОСОБА_8 та начальника дільниці ОСОБА_9 

6.11.2. За результатами засідання були прийняті рішення, якими акт про порушення №   022315 визнано таким, що складено з дотриманням вимог Правил; вирішено  провести нарахування у відповідності до пункту 2.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил, з дати технічної перевірки - 05.04.2018 по день усунення порушення - 27.08.2018. У зв`язку з недосягненням згоди сторін щодо застосування коефіцієнту 0,5 було застосовано коефіцієнт 0,75; визначено обсяг та вартість недорахованої електроенергії   - 869   936,90 грн згідно з розрахунком, що додається до акта.

6.11.2. Нарахування проведено із застосуванням потужності за договором 120 кВт, добового споживання 24 години, коефіцієнту 0,75.

6.12.           Матеріали справи містять копію наказу (розпорядження) від 27.04.2018                           № АМ-00000132-А-00003222 про прийняття на роботу ОСОБА_6 на посаду слюсара-ремонтника АБЗ Білокам`янка зі строком випробування 2 місяці; копію наказу (розпорядження) від 17.07.2018 про переведення ОСОБА_6 на посаду механіка; копію наказу (розпорядження) від 04.10.2016 № АМ-00000392-А-00002806 про прийняття на роботу ОСОБА_7 на посаду слюсара-ремонтника АБЗ Коростень зі строком випробування 2 місяці; копію наказу (розпорядження) від 14.05.2018 про переведення ОСОБА_7 на посаду електрика; копію робочої інструкції електрика та копію посадової інструкції механіка.

6.13.          Предметом даного позову є вимога позивача про визнання незаконним та скасування рішення комісії відповідача, оформленого протоколом від 24.09.2018 №   4 з підстав порушення вимог чинного законодавства працівниками відповідача при огляді приладу обліку позивача та складанні акта про порушення.

Спір у справі стосується питання наявності правових підстав для визнання незаконним та скасування рішення комісії відповідача, оформленого протоколом від 24.09.2018 №   4.

7.          ДЖЕРЕЛА ПРАВА 

7.1.          Закон України "Про ринок електричної енергії" (в редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин): 

- цей Закон визначає правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулює відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею - продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище (преамбула);

-  учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах (частина перша статті 4); 

- постачання електричної енергії електропостачальниками здійснюється з дотриманням правил роздрібного ринку (частина шоста статті 56);

- учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.
Правопорушеннями на ринку електричної енергії, зокрема, є:
недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії;

крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку (частини перша та друга статті 77).

7.2.          Цивільний кодекс України:
- кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу; 

- суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (частини перша, друга статті 16). 

7.3.          Правила роздрібного ринку електричної енергії, які затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018  № 312 (далі - ПРРЕЕ, в редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин):

- ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.

Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби.

Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку (пункт 1.1.1);

- відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені (пункт 2.3.4);

- споживач електричної енергії зобов`язаний: забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору;оперативно повідомляти центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центральний орган виконавчої влади, який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки та охорони праці, електропостачальника та оператора системи, а також тих учасників роздрібного ринку, які зареєструвались в адміністратора комерційного обліку як постачальники послуг комерційного обліку, відповідно до їх повноважень про: порушення схеми розрахункового обліку електричної енергії, несправності в роботі автоматизованих систем обліку і розрахункових засобів комерційного обліку, що належать споживачу за ознакою права власності (користування) або встановлені на території споживача; порушення, які пов`язані з відключенням ліній живлення, пошкодженням основного устаткування, ураженням електричним струмом людей і тварин, а також пожежі, викликані несправністю електроустановок споживача або електроустановок, розташованих на території споживача; порушення умов використання договірного обсягу споживання електричної енергії, графіків обмеження споживання електричної енергії, обмеження споживання електричної потужності, аварійних відключень споживачів електричної енергії, спеціальних графіків аварійних відключень; виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача (підпункти 8, 12, 25 пункту 5.5.5);

Непобутовий споживач, крім обов`язків та відповідальності, визначених пунктами 5.5.5   - 5.5.12 цієї глави, зобов`язаний, зокрема, забезпечувати функціонування власних розрахункових засобів вимірювання обсягу електричної енергії відповідно до вимог нормативно-технічних документів та паспортних даних заводу-виробника відповідних засобів комерційного обліку шляхом укладення договору з постачальником послуг комерційного обліку (підпункт 4 пункту 5.5.13);

- у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором (пункт 8.2.4);

- у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.
Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.
Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням (пункт 8.2.5);

- на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.
Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків (пункт 8.2.6);

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку (пункт 8.2.7);

7.4.          Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затверджена постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562 (далі - Методика):

- Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі - енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку. У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не застосовується (пункт 1.2); 

- Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін, індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів (підпункт 2 пункту 2.1);

- у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується (пункт 2.1); 

- у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 2.1 цієї Методики, крім виявлення випадків фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (Wдоб, кВт·год) визначається за формулою W доб = P · t доб · K в (2.4),
де: P - потужність (кВт), визначена як: 
а) сумарна максимальна потужність наявних у споживача на час складання акта про порушення ПКЕЕ струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в Договорі); 
б) потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складання акта про порушення ПКЕЕ струмоприймачів на максимальну потужність, визначеного на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (за умови відсутності паспортних даних всіх струмоприймачів, наявних у споживача на час складення акта про порушення ПКЕЕ, та якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в Договорі); 
в) дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в Договорі (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів "а" або "б" цього пункту, перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність); 
t доб - тривалість роботи обладнання протягом доби (год.), що становить: 
при однозмінній роботі споживача - t = 8; 
при двозмінній роботі споживача - t = 16; 
при тризмінній роботі споживача - t = 24; 
при інших режимах роботи визначається на підставі Договору; 
K в (K в.i) - коефіцієнт використання струмоприймачів (додаток 1, пункт 2.5); 

- за умови згоди сторін коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним K в = 0,5. У разі недосягнення такої згоди та за умови недопуску споживачем представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для складення переліку струмоприймачів, про що має бути зазначено в акті про порушення, коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним K в = 0,75 (пункт 2.5); 

- факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом (далі - енергопостачальник) порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення. Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення (пункт 4.1);

- в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення (пункт 4.6).

7.5.          Господарський процесуальний кодекс України (далі - ГПК України, в редакції, чинній станом на час розгляду справи судами попередніх інстанцій):

- юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням (частина друга статті 4);

- здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5);

- судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін;
- учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом;

- кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (частини перша-третя статті 13); 
- доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 73);

- кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень;

- суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів (частини перша, четверта статті 74);

- належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (частина перша статті 76); 

- обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (частина перша статті 77);

- суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів;

- жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності;

- суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів, стаття 86);

- судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим;

- законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права;

- судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом;

- при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду;
- обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (частини перша - п`ята статті 236).

-       суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право, зокрема, залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення (пункт 1 частини першої статті 308 у редакції, чинній на момент касаційного перегляду);

-       суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення   - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права (частина перша статті 309, 308 у редакції, чинній на момент касаційного перегляду).

8.          Межі розгляду справи судом касаційної інстанції

8.1.          Відповідно до частини першої статті 300 ГПК України переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

8.2.          Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частина друга статті 300 ГПК України).

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

9.          Оцінка аргументів учасників справи і висновків попередніх судових інстанцій

9.1.          Причиною виникнення спору зі справи стало питання щодо наявності чи відсутності підстав для визнання незаконним та скасування рішення комісії АТ   "Житомиробленерго" в особі Овруцького РЕМ, оформленого протоколом №   4 засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від 24.09.2018 про нарахування Підприємству недорахованої електричної енергії у кількості 302   053 кВт на суму 869   936,90 грн.

9.2.          Верховний Суд зазначає, що вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установлених законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача. 

При цьому вимога про оскарження рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформленого протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, має розглядатися як вимога про визнання повністю або частково недійсним акта постачальника електричної енергії відповідно до частини другої статті 20 Господарського кодексу України.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 зі справи  № 910/17955/17. 

9.3.           Відповідно до пункту 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема: забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; оперативно повідомляти центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центральний орган виконавчої влади, який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки та охорони праці, електропостачальника та оператора системи, а також тих учасників роздрібного ринку, які зареєструвались в адміністратора комерційного обліку як постачальники послуг комерційного обліку, відповідно до їх повноважень про: порушення схеми розрахункового обліку електричної енергії, несправності в роботі автоматизованих систем обліку і розрахункових засобів комерційного обліку, що належать споживачу за ознакою права власності (користування) або встановлені на території споживача; порушення, які пов`язані з відключенням ліній живлення, пошкодженням основного устаткування, ураженням електричним струмом людей і тварин, а також пожежі, викликані несправністю електроустановок споживача або електроустановок, розташованих на території споживача; порушення умов використання договірного обсягу споживання електричної енергії, графіків обмеження споживання електричної енергії, обмеження споживання електричної потужності, аварійних відключень споживачів електричної енергії, спеціальних графіків аварійних відключень; виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Згідно з пунктом 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.
Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

9.4.          Суд апеляційної інстанції, встановивши, що: 
-   під час проведення технічної перевірки представниками відповідача було виявлено порушення позивачем пунктів 8.2.4, 8.2.5, підпунктів 8,12 пункту 5.5.5 та підпункту 4 пункту 5.5.13 Правил, яке полягає у самовільному зриві пломби енергопостачальної організації, установленої у місцях вказаних у акті про пломбування, про що складено акт від 22.08.2018 №022315;
-   акт підписано з боку споживача електриком Яворським В.В . та в.о.   механіка ОСОБА_4;
-   особи, які підписали акт про порушення - Яворський В.В. та Курпійчук В.І., перебували (на час перевірки) у трудових відносинах з позивачем, що підтверджується матеріалами справи, мали доступ до приміщень позивача, допустили представників відповідача до перевірки;
-   Яворський В.В. працював на підприємстві електриком, на якого згідно з робочою інструкцією, яка затверджена т.в.о. директора ПП "Автомагістраль" О.Г. Бенюх 03.01.2012, покладався обов`язок забезпечувати підтримку справного стану, безаварійну і надійну роботу обслуговуваних пристроїв та електроустаткування; правильну експлуатацію, своєчасний якісний ремонт відповідно до інструкцій з технічного обслуговування, діючих технічних умов і норм та обслуговування трансформатора ТП-2 і електричних мереж підприємства (пункт 2.1, 2.5) та відповідальність за правильну експлуатацію обладнання в частині електробезпеки; своєчасне та якісне виконання планово-попереджувального ремонту, за простій обладнання, що стався з його вини; дотримання правил охорони праці, техніки безпеки і пожежної безпеки (пункти 4.1, 4.2, 4.3), -
дійшов обґрунтованого висновку про те, що акт від 22.08.2018 №022315 складено у присутності уповноважених представників Підприємства та з дотриманням вимог пункту 8.2.5 Правил. 

Суд касаційної інстанції звертає увагу на те, що перебування на об`єкті позивача особи, яка має доступ до закритих приміщень позивача, допустила представників відповідача на об`єкт для проведення перевірки, не може вважатися неуповноваженою особою. 

Суд касаційної інстанції зазначає, що у пункті 8.2.5 ПРРЕЕ наведено способи захисту прав споживача. Так, якщо споживач не погоджується зі змістом акта, він робить зауваження про це, зокрема, в самому акті. 

Судом апеляційної інстанції також встановлено, що акт від 22.08.2018 №022315 підписано уповноваженими представниками споживача без жодних зауважень.

Таким чином, підписаний без зауважень представниками споживача акт підтверджує встановлений відповідачем факт пошкодження пломби, переданої на зберігання. Документів, які б свідчили про зворотне,  матеріали справи не містять. 

9.5.          Згідно з підпунктом 4.2.5 пункту 4.2 Договору (в редакції додаткової угоди від 07.03.2007 до Договору) споживач зобов`язався оплачувати постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562 за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов визначених Методикою.

9.6.          У відповідності до пункту 8.2.4 ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

9.7.          Відповідно до підпункту 2 пункту 2.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, яка затверджена постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562  (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), остання застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення такого порушення ПКЕЕ, як пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін, індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів.

9.8.          Пунктом 2.5 Методики передбачено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 2.1 цієї Методики, крім виявлення випадків фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (Wдоб, кВт·год) визначається за формулою (2.4) Методики. За умови згоди сторін коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним K в = 0,5. У разі недосягнення такої згоди та за умови недопуску споживачем представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для складення переліку струмоприймачів, про що має бути зазначено в акті про порушення, коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним K в = 0,75.

9.9.          Судом апеляційної інстанції встановлено, що в акті про порушення від 22.08.2018 №   022315 зазначено, що споживач не надав паспортних даних струмоприймачів та відмовився від відмірювання струму навантаження, та не надав згоди на застосування коефіцієнта використання електрообладнання K в = 0,5.

9.10.          Відповідно до пункту 1.2 Методики остання застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі - енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку. 

9.11.          У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не застосовується.

Кваліфікуючими ознаками для застосування абзацу другого пункту 1.2 Методики є одночасна наявність таких умов: своєчасне (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб; письмова форма такого повідомлення; відсутність явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку.

9.12.          Судом апеляційної інстанції встановлено, що Підприємство направило на адресу Товариства лист від 17.08.2018 №651/1, в якому зазначила про необхідність направлення представника відповідача для розпломбування та опломбування вузла обліку електроенергії у зв`язку з проведенням ремонтних робіт, проте у цьому листі позивач не вказав про випадковий зрив пломби або її пошкодження, тому вказаний лист не може вважатися своєчасним письмовим повідомленням про пошкодження чи зрив пломби, про що правильно зазначено у оскаржуваному рішенні судом апеляційної інстанції.

9.13.          За таких обставин суд апеляційної інстанції, встановивши: обставини доведеності відповідачем порушення позивачем ПРРЕЕ, які полягають у самовільному зриві пломби енергопостачальної організації, установленої у місцях вказаних в акті про пломбування; відсутності належних та допустимих доказів, які спростовували б таке порушення, як і доказів на підтвердження відсутності підстав для застосування до спірних правовідносин положень Методики, - дійшли обґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

9.14.          Отже, враховуючи встановлені судами обставини, викладені в розділі 6 цієї постанови, та проаналізувавши норми, що регулюють спірні правовідносини, Касаційний господарський суд доходить висновку, що судом апеляційної інстанцій вірно застосовані норми матеріального права до встановлених судом обставин.

9.15.          Інші доводи Підприємства, які наведені в касаційній скарзі, зводяться до власного тлумачення норм законодавства та безпосередньо пов`язані із встановленням фактичних обставин справи та оцінкою доказів у ній, тоді як суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у постанові суду чи відхилені ним. Тому пов`язані з наведеним аргументи скаржника не можуть бути прийняті Касаційним господарським судом. 

9.16.          Аргументи касаційної скарги не можуть слугувати підставою для скасування оскаржуваного судового акта, оскільки такі аргументи зводяться до незгоди скаржника з висновками суду апеляційної інстанції стосовно встановлення ним обставин справи, містять посилання на обставини, що були предметом дослідження й оцінки судом апеляційної інстанції, який їх обґрунтовано спростував.

9.17.          Саме лише прагнення скаржника здійснити нову перевірку обставин справи та переоцінку доказів у ній не є підставою для скасування оскаржуваного судового рішення, оскільки згідно з імперативним приписом частини другої статті 300 ГПКУкраїни суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази. 

9.18.          Разом з тим Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" (№ 4241/03, §54, ЄСПЛ, 28 жовтня 2010 року) Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

9.19.           Суд касаційної інстанції з огляду на викладене зазначає, що скаржнику було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені у касаційній скарзі, не спростовують вказаного висновку.

9.20.          За таких обставин доводи Підприємства, викладені у касаційній скарзі, відхиляються судом касаційної інстанції з мотивів наведених у розділі 9 цієї постанови.

9.21.          Доводи Товариства, викладені у відзиві на касаційну скаргу, ґрунтуються на обставинах, встановлених у розгляді справи судом апеляційної інстанції, та відповідають нормам матеріального і процесуального права. 

9.22.          Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (рішення у справах "Пономарьов проти України" та "Рябих проти Російської Федерації", у справі "Нєлюбін проти Російської Федерації") повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок і недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду, перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію. Повноваження вищих судів щодо скасування чи зміни тих судових рішень, які вступили в законну силу та підлягають виконанню, мають використовуватися для виправлення фундаментальних порушень, яких у цьому випадку немає.

10.          Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

10.1.          Звертаючись з касаційною скаргою, Підприємство не спростувало наведених висновків суду апеляційної інстанції та не довело неправильного застосування ним норм матеріального права та/чи порушення норм процесуального права як необхідної передумови для скасування прийнятого ним судового рішення. 

10.2.          За таких обставин касаційна інстанція вважає за необхідне касаційну скаргу Підприємства залишити без задоволення, а оскаржувану постанову суду апеляційної інстанції - без змін як таку, що відповідає вимогам норм матеріального та процесуального права. 

11.          Судові витрати

11.1.          Понесені Підприємством у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції судові витрати покладаються на скаржника, оскільки касаційна скарга залишається без задоволення.

11.2.          У відзиві на касаційну скаргу Товариство просило стягнути з позивача на користь відповідача витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 6   000   грн за розгляд справи у суді касаційної інстанції. На підтвердження понесених судових витрат Товариство надало додаткову угоду №46 до договору про надання правничої допомоги від 16.01.2018 №3 та детальний опис та розрахунок наданих послуг (робіт), згідно з договору про надання правничої допомоги від 16.01.2018 №3 та додаткової угоди від 09.07.2019 №46. 

11.3.          Верховний Суд зазначає, що однією з основних засад (принципів) господарського судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (пункт 12 частини третьої статті 2 ГПК України). 

11.4.          Для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (частина третя статті 126 цього Кодексу).

Водночас за змістом частини четвертої статті 126 ГПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. 

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина п`ята  статті 126 ГПК України).

У розумінні положень частини п`ятої статті 126 цього Кодексу зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу, можливе виключно на підставі клопотання іншої сторони у разі, на її думку, недотримання вимог стосовно співмірності витрат із складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт. Суд, ураховуючи принципи диспозитивності та змагальності, не має права вирішувати питання про зменшення суми судових витрат на професійну правову допомогу, що підлягають розподілу, з власної ініціативи.

За змістом пункту 1 частини другої статті 126, частини восьмої статті 129 ГПК України розмір витрат на оплату професійної правничої допомоги адвоката встановлюється і розподіляється судом згідно з умовами договору про надання правничої допомоги при наданні відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, як уже сплаченої, так і тієї, що лише підлягає сплаті (буде сплачена) відповідною стороною або третьою особою.

Отже, витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою чи тільки має бути сплачено (пункт 1 частини другої статті 126 цього Кодексу).
Аналогічну правову позицію викладено у постановах Об`єднаної палати Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду від 03.10.2019 у справі №   922/445/19 та від 22.11.2019 у справі № 910/906/18.

11.5.          Дослідивши надані Товариством докази, надані на підтвердження витрат на професійну правничу допомогу, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання відповідача про стягнення витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 6   000   грн, з огляду на таке.

Адвокатом Приведьон В.М. та Товариством 16.01.2018 укладено договір про надання правничої допомоги №3. 

Додатковою угодою від 09.07.2019 №46 сторони домовилися про надання адвокатом Приведьоним В.М. такої професійної правничої допомоги: вивчення та підготовка документів, консультування Товариства, прийняття участі у судових засіданнях, як представник Товариства у справі №906/941/18 під час касаційного розгляду справи. Сума гонорару становить 6   000 грн.  

Детальний опис та розрахунок наданих послуг, поданий відповідачем у справі містить перелік таких послуг:
-   вивчення касаційної скарги, постанови суду, аналіз чинного законодавства України та дослідження практики застосування відповідних прав з метою забезпечення законних інтересів та прав товариства, пов`язаних із застосуванням законодавства (4 год., 4   000   грн);
-   підготовка відзиву на касаційну скаргу, прийняття участі у судовому засіданні суду (2 год., 2   000   грн).

Названий документ підписано сторонами та скріплено печатками, за таких обставин суд доходить висновку про те, що сторонами обумовлені види діяльності, об`єкт та оплата послуг.

З матеріалів справи вбачається, що відзив на касаційну скаргу від 08.07.2019 №   08/3222 підготовлено адвокатом Приведьон В.М., який у тому числі брав участь у судових засіданнях у Касаційному господарському суді у складі Верховного Суду 22.07.2019, 15.08.2019 та 17.02.2020. 

11.6.          Від Підприємства письмових клопотання про зменшення розміру витрат на професійну правничу допомогу адвоката та заперечень стосовно розміру заявлених Товариством витрат на правничу допомогу, понесених у зв`язку із касаційним розглядом справи №   906/941/18, не надходило. У судовому засіданні 17.02.2020 представник Підприємства зазначив, що вважає за необхідне відмовити у задоволенні вказаного клопотання Товариства, з огляду на те, що касаційна скарга Підприємства є обґрунтованою та підлягає задоволенню, що в свою чергу виключає можливість задоволення клопотання Товариства про стягнення судових витрат. 

11.7.          Враховуючи викладене, а також те, що Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги Підприємства без задоволення, а оскаржувану постанову суду апеляційної інстанції без змін, суд касаційної інстанції вважає обґрунтованим клопотання Товариства про стягнення судових витрат на професійну правничу допомогу понесених у зв`язку з касаційним переглядом справи у сумі 6   000   грн.

Керуючись статтями 129, 308, 309, 315, 317 ГПК України, Касаційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1.          Касаційну скаргу Приватного підприємства "Автомагістраль" залишити без задоволення, а постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 10.05.2019 у справі №   906/941/18 - без змін.

2.          Стягнути з Приватного підприємства "Автомагістраль" (07351, Київська обл., Вишгородський район, с. Синяк, вул. Київська, 68, код ЄДРПОУ 31481658) на користь Акціонерного товариства "Житомиробленерго" (10008, м. Житомир, вул. Пушкінська, 32/8, код ЄДРПОУ 22048622) 6   000 (шість тисяч) гривень витрат на професійну правничу допомогу.

Видачу відповідного наказу доручити Господарському суду Житомирської області. 

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                       Т. Малашенкова 

Суддя                                                                                                       І. Бенедисюк 

Суддя                                                                                                                      В. Селіваненко