ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2020 р.	Справа № 440/4148/19	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Бенедик А.П.,
Суддів: Гуцала М.І. ,  Донець Л.О. ,
за участю секретаря судового засідання Соколової О.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду в м. Харкові адміністративну справу за апеляційною скаргою Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України в Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду (головуючий суддя І інстанції Супрун Є.Б.) від 28.11.2019 року (повний текст рішення складено 03.12.2019 року) по справі №440/4148/19
за позовом           Товариства з обмеженою відповідальністю "СМНК-37" 
до           Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України в Полтавській області 
про           визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "СМНК-37", звернувся до суду із  адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України в Полтавській області, в якому, з урахуванням уточнень, просив визнати протиправним та скасувати рішення про відмову у видачі дозволу на виконання будівельних робіт №ПТ132192831180 від 10.10.2019, видане Державною архітектурно-будівельною інспекцією України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Полтавській області та зобов`язати видати дозвіл на виконання будівельних робіт на об`єкт "Будівництво багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом по вул. Пилипа Орлика, 26 в м. Полтаві".
В обґрунтування заявлених позовних вимог вказує, що відмова у видачі дозволу є протиправною і такою, що порушує права та законні інтереси позивача, як забудовника.
Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 28.11.2019 року адміністративний позов задоволено.
Визнано протиправною та скасовано відмову у видачі дозволу на виконання будівельних робіт №ПТ 132192831180 від 10.10.2019, видану Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Полтавській області. 
Зобов`язано Державну архітектурно-будівельну інспекцію України видати позивачу дозвіл на виконання будівельних робіт на об`єкт "Будівництво багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом по вул. Пилипа Орлика, 26 в м. Полтаві".
Стягнуто на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України витрати, пов`язані зі сплатою судового збору в розмірі 1921 грн.
Відповідач, не погодившись із судовим рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 28.11.2019 року та прийняти нове рішення, яким відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, відповідач посилається на прийняття оскаржуваного рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, а також невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, що призвело до неправильного вирішення справи.
Вказує, що задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку щодо їх обґрунтованість. Зазначив, що оскільки позивачем не було подано документів необхідних для прийняття рішення про видачу дозволу, а також встановлена невідповідність поданих документів вимогам законодавства, то позивачу правомірно було відмовлено у видачі дозволу на виконання будівельних робіт. 
Представник позивача надав письмовий відзив на апеляційну скаргу, в якому просив залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції     без змін.
Представники сторін про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлялись.
Представник позивача у наданому до суду відзиві просив провести розгляд справи без його участі.
Колегія суддів визнала за можливе розглянути справу з урахуванням положень ч. 4 ст. 229 та ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного перегляду справи, що ТОВ "СМНК-37" зареєстровано як юридичну особу. Основним видом діяльності за КВЕД позивача є: 41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель (т. 1 а.с. 35-41). 
На підставі рішення шістнадцятої сесії Полтавської міської ради сьомого скликання від 20.07.2018 "Про надання земельних ділянок, передачу в користування та продовження права користування земельними ділянками" та відповідно до умов договору оренди землі від 12.09.2018 ТОВ "СМНК-37" (Орендар) прийняло в оренду земельну ділянку площею 3002 м2, кадастровий номер 5310137000:15:007:0294, для будівництва, експлуатації та обслуговування багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення та підземним  паркінгом по вул. Пилипа Орлика, 26 у м. Полтаві (т. 1 а.с. 48-58).
На замовлення позивача, відповідно до затвердженої Полтавською міською радою містобудівної документації та ДБН 360-92 "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" Управлінням з питань містобудування та архітектури виконавчого комітету Полтавської міської ради 25.06.2019 видано Містобудівні умови та обмеження для               проектування об`єкта будівництва №10-аг, які станом на час розгляду справи не скасовані та є чинними (т. 1 а.с. 59-64).
За вихідними даними Містобудівних умов та обмежень для проектування, на замовлення позивача ТОВ "Промагропроект" розроблено проектну документацію по об`єкту "Будівництво багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом по вул. Пилипа Орлика, 26 в м. Полтаві" (т. 1 а.с. 67-121).
Згідно розрахунку класу наслідків, виконаного розробником проектно-кошторисної документації, об`єкт будівництва відноситься до класу наслідків (СС2) (т. 1 а.с. 65-66).
На замовлення позивача ТОВ "Експертиза МВК" була здійснена експертиза проектної документації по об`єкту "Будівництво багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом по вул. Пилипа Орлика, 26 в м.Полтаві".
Відповідно до кінцевого експертного звіту ТОВ "Експертиза МВК" №22123 від 27.06.2019, за результатами розгляду проектної документації і зняття зауважень, встановлено, що проектна документація розроблена відповідно до вихідних даних на проектування з дотриманням вимог до міцності, надійності та довговічності об`єкта будівництва, його експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, у тому числі щодо доступності осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення; санітарного та епідеміологічного благополуччя населення; охорони праці; екології; пожежної безпеки; техногенної безпеки; енергозбереження, а тому документація затверджена (схвалена) експертами експертної організації з такими техніко-економічними (технічними) показниками (т. 1 а.с. 122-146).
27.06.2019 проектна документація по об`єкту "Будівництво багатоквартирного              житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом по вул. Пилипа Орлика, 26 в м. Полтаві" затверджена наказом №28 директора ТОВ "СМНК-37" (т. 1 а.с. 146-147).
Наказом директора ТОВ "Промагропроект" від 25.01.2019 №2-А утворено групу зі здійснення авторського нагляду у складі головного інженера проекту ОСОБА_1 , головного архітектора проекту ОСОБА_2 , провідного інженера-проектувальника - конструктора ОСОБА_3 , провідного інженера-проектувальника-сантехніка ОСОБА_4 , провідного інженера-проектувальника-електрика ОСОБА_5. (т. 1 а.с. 148-149).
Наказом директора ТОВ "СМНК-37" від 27.06.2019 №29 призначено відповідального за здійсненням технічного нагляду за виконанням будівельно-монтажних робіт на об`єкті будівництва - ОСОБА_6 (т. 1 а.с. 154).
10.10.2018 між ТОВ "СМНК-37" (Замовник) та ТОВ "Логосс" (генеральний підрядник), що має ліцензію ДАБІ на здійснення господарської діяльності з будівництва об`єктів IV і V категорій складності (т. 1 а.с. 158-161) був укладений договір генерального підряду №10/10-2018, згідно з яким підрядник не пізніше 20.11.2021 зобов`язується виконати будівельно-монтажні роботи по об`єкту "Будівництво багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом по вул. Пилипа Орлика, 26 в м. Полтаві".
Наказом директора ТОВ "Логосс" від 27.06.2019 №13 призначено відповідального керівника за виконанням будівельно-монтажних робіт по об`єкту ОСОБА_7 (т. 1 а.с. 156-157).
Для виконання робіт, які не передбачені "переліком видів робіт" генерального підрядника, були укладені договори із субпідрядниками, які мають відповідні ліцензії, зокрема з ТОВ "ДРСУ Полтава" та ПП "Полтава Будкомплекс".
Наказами по ТОВ "ДРСУ Полтава" №36/С (т. 1 а.с. 164) та ПП "Полтава Будкомплекс" №17/1-B від 27.06.2019 (т. 1 а.с. 167) призначено відповідальних керівників за виконанням будівельно-монтажних робіт по об`єкту.
26.09.2019 директор ТОВ "СМНК-37" ОСОБА_8 через Центр надання адміністративних послуг Полтавської міської ради звернувся до Державної архітектурно-будівельної інспекції України із заявою про видачу дозволу на виконання будівельних робіт по об`єкту "Будівництво багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом по вул. Пилипа Орлика, 26 в м. Полтаві", додавши до заяви перелік документів згідно з описом (т. 1 а.с. 44-47). До заяви було також додано копію листа Міністерства культури України щодо погодження проектної документації №781/10-2/61 -19 (т. 1 а.с. 171).
За результатами розгляду вищезгаданої заяви Департаментом ДАБІ у Полтавській  області 11.10.2019 заявнику видано Відмову у видачі дозволу на виконання будівельних робіт від 10.10.2019 №ПТ 132192831180 (т. 1 а.с. 42-43, надалі - Відмова).
В обґрунтування підстави відмови вказано "у зв`язку з неподанням документів, необхідних для прийняття рішення про видачу дозволу:
- містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва "Будівництво багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом по вул. Пилипа Орлика, 26 в м. Полтаві" вихідний №01-02-01-16/1073 від 25.06.2019, затверджені наказом управління з питань містобудування та  архітектури виконавчого комітету Полтавської ради №10-аг від 25.06.2019, видані з порушенням (з  врахуванням вимог  ДБН  360-92**,  який  втратив  чинність), вимог ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій" максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки при розміщенні 6-8 поверхового житлового будинку становить 40%, натомість в містобудівних умовах та обмеженнях вихідний №01-02-01-16/1073 від 25.06.2019 та проектній документації, розробленій                         ТОВ "Промагропроект" максимально допустимий відсоток складає 52%;
- проектування об`єкту будівництва виконується за межами земельної ділянки: 
1) том Генеральний план 18-10/584-00-ГП (аркуші ГП-2, ГП-3 (план організації рельєфу), ГП-4 (план благоустрою території), ГП-4а (план благоустрою території), ГП-5 (план знесення будівель, споруд та видалення дерев, що попадають в зону будівництва), ГП-7 (зведений план інженерних мереж), ГП-7а (точки підключення до інженерних мереж міста)). На аркушах ГП-1, ГП-3, ГП-5, ГП-7, ГП- 7а відображено нове прокладання електричної мережі за межами земельної ділянки відповідно до пункту 1.6 додатку №1 до договору приєднання до електричних мереж від 21.12.2018 №4747, виданих ПАТ "Полтаваобленерго";
2) том 3 Зовнішні мережі водопроводу та каналізації І18-10/584-00-ЗВК (аркуш ЗВК-2 (схема влаштування зовнішніх  мереж); 
3) том 4 Газопостачання зовнішнє 18-10/584-00-ГПЗ (аркуш ГПЗ-2 (траса газової мережі зовнішнього газопостачання));
- проектну документацію розроблено, затверджено та подано на розгляд не в повному обсязі, що є порушенням вимог п. 3.17. п. 4.1, п. 3 додатку ДДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво", пункту 9 "Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів", затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житловокомунального господарства України №45 від 16.05.2011, ст. 29, ст. 30, ст. 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", таблиці 6.2 ДБН "Планування і забудова територій" та пункту 13 "Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи", затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 11.05.2011 року №560;
- не дотримано вимоги виданих технічних умов (відсутні відповідні погодження), а саме:
1) пункту 6, виданих Комунальним підприємством Полтавської обласної ради "Полтававодоканал" від 21.11.2018 за №2/370;
2) пункту 5.7, виданих Публічним акціонерним товариством по газопостачанню та газифікації "Полтавагаз" від 27.11.2018 за №3365/14;
3) пункту 5.7, виданих Публічним акціонерним товариством по газопостачанню та газифікації "Полтавагаз" від 27.11.2018 за №3366/14;
4) пункту 5.8, виданих Публічним акціонерним товариством по газопостачанню та газифікації "Полтавагаз" від 27.06.2018 за №2782/14;
5) пункту 1.1 додатку №1 до договору приєднання до електричних мереж від 21.12.2018 №4747, виданих ПАТ "Полтаваобленерго", що є порушенням вимог статті 30 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності";
у зв`язку із встановленням невідповідності поданих документів вимогам законодавства:
- проектна документація оформлена без врахування вимог ДСТУ Б А.2.4-4:2009 "Основні вимоги до проектної та робочої документації", ДСТУ Б А.2.4.-6:2009 "Правила виконання робочої документації генеральних планів", ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій";
- не надано накази про призначення відповідальних керівників за виконання будівельно-монтажних робіт субпідрядних організацій Товариства з обмеженою відповідальністю "ДРСУ Полтава" та Приватного підприємства "Полтава Будкомплекс".
Позивач, не погодившись із правомірністю відмови у видачі дозволу, звернувся до суду із даним позовом.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку, що оскаржувана відмова у видачі позивачу дозволу на виконання будівельних робіт є необґрунтованою, не відповідає критеріям правомірності рішення суб`єкта владних повноважень, зазначеним у статті 2 КАС України, а тому є протиправною та підлягає скасуванню. З метою відновлення прав та інтересів позивача, суд дійшов висновку про необхідність зобов`язання відповідача видати позивачу дозвіл на виконання будівельних робіт.
Колегія суддів погоджується з даним висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності врегульовані Законом України "Про  регулювання  містобудівної  діяльності" №3038-VІ (далі  -  Закон №3038-VІ).
Відповідно ч. l ст. 31 вищевказаного Закону, проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.
Згідно положень частин 1-3 статті 37 Закону №3038-VІ, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із     Законом України "Про оцінку впливу на довкілля", підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.
Дозвіл на виконання будівельних робіт видається органами державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.
За наявності дозволу на виконання будівельних робіт отримання замовником та генеральним підрядником чи підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт та видалення зелених насаджень у межах будівельного майданчика не вимагається.
Для отримання дозволу подається заява, до якої додаються: 1) копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію; 2) копія розпорядчого документа щодо комплексної реконструкції кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду у разі здійснення комплексної реконструкції кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності (замість копії документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою); 3) проектна документація на будівництво, розроблена та затверджена в установленому законодавством порядку; 4) копія документа, що посвідчує право власності на будинок чи споруду, або згода його власника, засвідчена у встановленому законодавством порядку, на проведення будівельних робіт у разі здійснення реконструкції, реставрації чи капітального ремонту; 5) копії документів про призначення осіб, відповідальних за виконання будівельних робіт, та осіб, які здійснюють авторський і технічний нагляд; 6) інформація про ліцензію, що дає право на виконання будівельних робіт, та кваліфікаційні сертифікати; 7) результати оцінки впливу на довкілля у випадках, визначених     Законом України     "Про оцінку впливу на довкілля".
Форма дозволу на виконання будівельних робіт, форма заяви, що подається для його отримання, форма відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт, порядок видачі та анулювання дозволу на виконання будівельних робіт визначаються Кабінетом Міністрів України.
При цьому, згідно з частиною четвертою статті 37 Закону №3038-VI, відмова у видачі дозволу на виконання будівельних робіт видається заявнику в письмовому вигляді з відповідним обґрунтуванням у строк, передбачений для видачі дозволу. 
Підставою для відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт є: 1) неподання документів, необхідних для прийняття рішення про видачу такого дозволу; 2) невідповідність поданих документів вимогам законодавства; 3) виявлення недостовірних відомостей у поданих документах; 4) результати оцінки впливу на довкілля у випадках, визначених Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".
Перевіряючи правомірність відмови позивачу у наданні дозволу на виконання будівельних робіт, колегія суддів дійшла наступного висновку.
Як встановлено судовим розглядом, першою підставою відмови слугував висновок відповідача про невідповідність поданих документів вимогам законодавства, а саме: невідповідності містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва та безпосередньо проектної документації державним будівельним нормам - ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій", затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23.04.2018 №100.
З даного приводу колегія суддів зазначає, що згідно ст. 1 Закону України "Про будівельні норми", будівельні норми - затверджений суб`єктом нормування підзаконний нормативний акт технічного характеру, що містить обов`язкові вимоги у сфері будівництва, містобудування та архітектури.
Пунктом 1 наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово комунального господарства України від 23.04.2018 №100 затверджені ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій".
Відповідно до пункту 2 цього ж Наказу, ДБН Б.2.2-12:2018 набирають чинності з першого числа місяця, що настає через 90 днів з дня їх опублікування в офіційному друкованому виданні Міністерства "Інформаційний бюлетень Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України".
Пунктом 3 Наказу встановлено, що з набранням чинності ДБН Б.2.2-12:2018 визнаються такими, що втратили чинність, ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень", затверджені наказом Держкоммістобудування України від 17.04.1992 №44; наказами Мінбудархітектури України від 23.06.1993 №91, від 17.12.1993 № 231, наказами Держкоммістобудування України від 29.04.1996 №73, від 11.03.1997 №33, від 25.09.1997 №164, наказами Держбуду України від 25.11.1997 №29, від 02.02.1999 №21, від 16.09.1999 №227, від 11.04.2001 №89, від 18.07.2001 №145, наказами Мінрегіонбуду України від 13.10.2008 №457, від 13.10.2008 №457, від 04.12.2009 №555, від 21.06.2011 №67, ДБН Б.2.4-1-94 "Планування і забудова сільських поселень", затверджені наказом Мінбудархітектури України від 05.01.1994 №6, ДБН Б.2.4-3-95 "Генеральні плани сільськогосподарських підприємств", затверджені наказом Держкоммістобудування України від 27.01.1995 №17, ДБН Б.2.4-4-97 "Планування і забудова малих сільськогосподарських підприємств та селянських (фермерських) господарств", затверджені наказом Держкоммістобудування України від 25.03.1997 №42, ДБН Б.1-2-95 "Склад, зміст, порядок розроблення, погодження і затвердження комплексних схем транспорту для міст України", затверджені наказом Держкоммістобудування України від 27.11.1995 №229,                        СНиП ІІ-89-80 "Генеральные планы промышленных предприятий", затверджені постановою Держбуду СРСР від 30.12.1980 №213.
Наказ Мінрегіону від 23.04.2018 №100 опублікований в Інформаційному бюлетені Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України за травень 2018 року, а ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій" мали набрати чинність з 01.09.2018.
Разом з тим, вищевказаний наказ був оскаржений у судовому порядку та ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.08.2018 у справі №826/13433/18 забезпечено позов шляхом зупинення його дії. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.11.2018 вищевказана ухвала залишена без змін.
Таким чином, з 27.08.2018 дія наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23.04.2018 року №100 "Про затвердження ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій" зупинена у зв`язку із забезпеченням позову у справі №826/13433/18, а ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій" - залишився не введеним в дію.
У подальшому, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.12.2018 у справі №826/13433/18 наказ Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23.04.2018 №100 "Про затвердження ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій" визнано протиправним та нечинним.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.02.2019 на стадії відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України на вказане рішення суду було зупинено його дію.
Проте, ухвала про забезпечення позову у справі не втратила чинності і діяла до набрання рішенням по справі законної сили.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.05.2019 у вказаній справі прийнято відмову ТОВ "Старонаводницький парк" від адміністративного позову. Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.12.2018 в частині задоволення адміністративного позову ТОВ "Старонаводницький парк" визнано нечинним, а провадження у справі за адміністративним позовом ТОВ "Старонаводницький парк" до Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, за участю третіх осіб - Державного підприємства "Укрархбудінформ" та ДП "Український державний науково-дослідний інститут проектування міст "Дніпромісто" ім.Ю.М. Білоконя", про визнання протиправним та нечинним наказу - закрито.
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.06.2019 рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.12.2018 скасовано. Прийнято нове рішення, яким адміністративний позов ПрАТ "Фірма "Хмельницькбуд" задоволено. Визнано наказ Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23.04.2018 №100 "Про затвердження ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій" протиправним та нечинним.
З урахуванням викладеного, починаючи з 27.08.2018 по 13.06.2019 дія ДБН Б.2.2-12:2018 була зупинена, а з 13.06.2019 відповідний наказ про їх затвердження скасовано, внаслідок чого такий втратив чинність.
Колегія суддів зауважує, що на запит представника позивача до Мінрегіонбуду отримано відповідь №7/14.3/8870-19 від 31.05.2019 з додатком у вигляді Наказу №228 від 30.08.2018 "Про зупинення дії наказу Мінрегіону від 23.04.2018 №100" за підписом заступника Міністра Пархаладзе Л., в якому зазначено: "зупинити дію наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23.04.2018 №100 "Про затвердження ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій" (т. 1 а.с. 173-175).
На повторний запит від 12.06.2019 ТОВ "СМНК-37" до Мінрегіонбуду отримано відповідь №7/16.3/10094-19 від 24.06.2019, відповідно до змісту якої "у разі якщо дію наказу, яким передбачена дата набрання чинності державними будівельними нормами, зупинено наказом Мінрегіону до набрання ними чинності, відповідні державні будівельні норми вважаються такими, що не набрали чинності" (т. 1 а.с. 176-178). 
Таким чином, станом на момент подачі позивачем 26.09.2019 заяви про видачу дозволу на виконання будівельних робіт, а також станом на час видачі оскаржуваної відмови, ДБН Б.2.2-12:2018 не були чинними і не могли застосовуватися відповідачем в якості підстави для відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт.
Оскільки наказ Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23.04.2018 №100 втратив чинність, то продовжують діяти ДБН згідно наведеного у пункту 3 наказу переліку.
Саме згідно вказаних ДБН позивачу видавалися містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва; розроблялася проектна документація, а також забудовником надавався перелік документів для отримання дозволу на виконання будівельних робіт.
Відповідно, посилання у оскаржуваній відмові на обставини недотримання вимог ДБН Б.2.2-12:2018 є безпідставним, а відмова у видачі дозволу за даними підставами неправомірною.
Також, в якості підстави відмови відповідач посилався на те, що проектування частини об`єкту будівництва, а саме водо-, газо- та електропостачання, що є складовою частиною проекту будівництва, виконується за межами земельної ділянки. Так, на думку відповідача, згідно п. 4            ст. 34 Закону №3038-VІ право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем. Оскільки позивач не є власником або орендарем земельної ділянки під зовнішнім інженерним обладнанням (водо-, газо- та електропостачання), що є складовою частиною об`єкта будівництва, він не має права здійснювати будівництво на такій земельній ділянці.
З даного приводу під час судового розгляду справи представник позивача зазначив, що об`єктом є "Будівництво багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом по вул. Пилипа Орлика, 26 в м. Полтава". Зазначені відповідачем зауваження стосуються виключно інженерних мереж, об`єктів інфраструктури та інших елементів благоустрою, які фізично не можуть існувати відірвано від аналогічних об`єктів поза межами земельної ділянки і так чи інакше є складовою відповідних мереж, інфраструктури та благоустрою міста Полтави. Усі мережі, до яких здійснює приєднання забудовник, знаходяться під вулицями, які перебувають у загальному користуванні, у зв`язку з чим такі не можуть бути передані у будь-яке користування.
Колегія суддів зазначає, що обставини використання позивачем земельних ділянок поза межами земельної ділянки площею 3002 м2, кадастровий номер 5310137000:15:007:0294, підтверджується лише судженням відповідача, яке ґрунтується на об`єктивних факторах, що пов`язані з необхідністю приєднання об`єкта будівництва до зовнішніх мереж електро-, водо-, газопостачання та каналізації, за відсутності відповідного висновку компетентного органу з питань земельних ресурсів та земельного кадастру. 
В зв`язку з чим, колегія суддів дійшла висновку про недоведеність відповідачем вказаної підстави.
Іншою підставою для відмови у наданні дозволу є посилання на обставини розроблення, затвердження та подання на розгляд проектної документації не в повному обсязі, що є порушенням низки нормативно-правових актів, а також на невідповідність поданих документів вимогам законодавства - проектна документація оформлена без дотримання вимог переліку ДСТУ та ДБН, про що зазначено в абзацах 3, 5 спірної Відмови. 
Проте, у відповідних пунктах відмови взагалі відсутня будь-яка інформація з приводу того, в чому саме полягали фактичні обставини порушення позивачем п. 3.17, п. 4.1, п. 3 додатку ДДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво", пункту 9 "Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів", затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житловокомунального господарства України №45 від 16.05.2011, ст. 29, ст. 30, ст. 31 Закону №3038-VІ,  таблиці 6.2 ДБН "Планування і забудова територій" та пункту 13 "Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи", затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 11.05.2011 року №560. 
Також відсутні посилання на конкретні порушення вимог ДСТУ Б А.2.4-4:2009 "Основні вимоги до проектної та робочої документації", ДСТУ Б А.2.4.-6:2009 "Правила виконання робочої документації генеральних планів", ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій".
В той же час частиною 4 статті 37 Закону №3038-VI передбачено, що відмова у видачі дозволу на виконання будівельних робіт видається заявнику в письмовому вигляді з відповідним обґрунтуванням у строк, передбачений для видачі дозволу. 
Всупереч наведеному жодних обґрунтувань з цього приводу спірна відмова не містить.
Пункт 3 додатку Д ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво", на який міститься посилання, передбачає, що у складі проекту (затверджувальної частини РП) на будівництво об`єктів невиробничого призначення, повинні бути включені дані інженерних вишукувань. 
Під час розгляду справи представник позивача зазначив, що на виконання вказаної норми ДБН п. 1.12. Пояснювальної записки 18-10/584-ПЗ до Проекту том 1 (т. 1 а.с. 87-88) містить дані інженерних вишукувань.
Колегія суддів зазначає, що перелік документів, які подаються для отримання дозволу, визначений ч. 3 ст. 37 Закону №3038-VІ, якою не передбачено обов`язку з надання документу, складеного за результатами інженерних вишукувань.
За таких обставин та з урахуванням тієї обставини, що том 1 Проекту надавався позивачем до Департаменту ДАБІ в Полтавській області, твердження відповідача щодо порушення зазначених норм ДБН не знайшли свого підтвердження.
З приводу посилання на недотримання вимог виданих технічних умов (відсутні відповідні погодження) з місцевими експлуатаційними службами, колегія суддів зазначає наступне.
Як вже зазначалося вище, частина четверта статті 37 Закону №3038-VІ містить перелік підстав для відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт, серед яких визначена відповідачем підстава не передбачена.
При цьому, ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" визначає вимоги до змісту проектної документації на будівництво. Пункт 3.23 вказаного ДБН визначає стадії проектування.
Порядок розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 № 45, визначає вимоги до розроблення документації.
Пункт 11.2 цього Порядку встановлює стадії проектування залежно від класу наслідків (відповідальності). 
Зокрема, підпунктом 2 пункту 11.2 Порядку визначено, що для об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми наслідками (СС2) за рішенням замовника проектування може здійснюватися у дві або три стадії, при двостадійному проектуванні: стадія проект (далі - стадія П); стадія робоча документація (далі - стадія Р).
У завданні на проектування ТОВ "СМНК-37" передбачено стадійність проектування: "проект" та "робоча документація".
При цьому, Додатком 10 до Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466, деталізовано визначений в Законі перелік документів, що мають додаватись до заяви про видачу дозволу на виконання будівельних робіт, а саме: "Проектна документація на будівництво, розроблена та затверджена в установленому законодавством порядку: пояснювальна записка на ____ арк.; основні креслення на ____ арк.; звіт за результатами експертизи проекту будівництва на __ арк.; наказ (розпорядження, рішення) замовника про затвердження проектної документації на ___ арк.".
Таким чином, законодавець чітко визначив, що для отримання дозволу на будівництво забудовнику необхідно надати кілька томів проекту на стадії "П", розділи якого не вимагають та не містять інформацію щодо погодження проектної документації з місцевими експлуатаційними службами (ПАТ "Полтавагаз", ПАТ "Полтаваобленерго", КП ПОР "Полтававодоканал").
В сою чергу, за відсутності обов`язкової вимоги на отримання погодження проектної документації з місцевими експлуатаційними службами, позивач надав під час розгляду справи листи АТ "Полтаваобленерго" від 06.09.2019 №03-27-05-75/9886, АТ "Полтавагаз" від 09.09.2019 №14/8231/1 та КП Полтавської облради "Полтававодоканал" від 11.09.2019 №1/3319, якими вказані організації підтверджують погодження проекту "Будівництво багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення та                     підземним паркінгом по вул. Пилипа Орлика, 26 в м. Полтава" згідно з виданими технічними умовами (т. 2 а.с. 16-18).
Останньою підставою для відмови у наданні дозволу на виконання будівельних робіт значиться ненадання позивачем наказів ТОВ "ДРСУ Полтава" та ПП "Полтава Будкомплекс" щодо призначення відповідальних керівників за виконанням будівельно-монтажних робіт по об`єкту будівництва. 
Однак, вказані твердження не відповідають встановленим судом обставинами справи, оскільки такі накази надавалися разом із заявою про видачу дозволу на виконання будівельних робіт по об`єкту "Будівництво багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом по вул. Пилипа Орлика, 26 в м.Полтаві", про що свідчить опис вхідного пакету документів до Центру надання адміністративних послуг Полтавської міської ради (т. 1 а.с. 44).
Підсумовуючи викладене, колегія суддів зазначає, що про відповідність наданого позивачем Проекту додатково свідчить Експертний звіт № 22123 від 27.06.2019 (т. 1 а.с. 122-145). Експертизу проектної документації по Проекту проведено головним експертом проекту ОСОБА_9 (кваліфікаційний сертифікат АЕ №004029) за участю експертів ОСОБА_10 (кваліфікаційний сертифікат АЕ №004754), ОСОБА_11 (кваліфікаційний сертифікат                         АЕ №004628), ОСОБА_12 (кваліфікаційний сертифікат НОМЕР_2 ) та ОСОБА_13 (кваліфікаційний сертифікат АА №000147).
Так, згідно вимог ст. 7 Закону України "Про архітектурну діяльність", до проведення експертизи архітектурного рішення проекту об`єкта архітектури обов`язково залучається архітектор, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат. 
Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок (тягар) доказування в спорі покладається на відповідача - орган публічної влади, який повинен надати докази, що свідчать про правомірність його дій, законність прийнятих рішень.
Відповідач, заперечуючи проти позову, в порушення вимог ч.2 ст. 77 КАС України, не надав жодних належних і допустимих доказів на підтвердження законності та обґрунтованості оскаржуваного наказу.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові     особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;          3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
На підставі викладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо протиправності оскаржуваної відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт.
Доводи скаржника щодо правомірності оскаржуваної відмови колегія суддів вважає необґрунтованими з вищезазначених підстав.
При здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод     та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини").
У відповідності до приписів ст. 6 Конвенції, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Згідно зі ст. 13 Конвенції, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
При цьому Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.06.2006 року у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.
У рішенні від 31.07.2003 року у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.
При чому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Салах Шейх проти Нідерландів", ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17 липня 2008 року) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.
Отже, обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.
Слід вказати, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 13.01.2011 по справі "ЧУЙКІНА ПРОТИ УКРАЇНИ" (CASE OF CHUYKINA v. UKRAINE) (Заява N 28924/04) констатував: "50. Суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює "право на суд", в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. the United Kingdom), пп. 28 - 36, Series A N 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати "вирішення" спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах "Мултіплекс проти Хорватії" (Multiplex v. Croatia), заява N 58112/00, п. 45, від 10 липня 2003 року, та "Кутіч проти Хорватії" (Kutic v. Croatia), заява N 48778/99, п. 25, ECHR 2002-II)".
Згідно Рішення ЄСПЛ по справі "Рисовський проти України" (Rysovskyyv. Ukraine) від 20.10.2011 року (заява № 29979/04), принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість.
З урахуванням визначеного статтею 8 Конституції України     принципу верховенства права та встановлених     статтею 2 КАС України завдань суду як державної правозахисної інституції, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що з метою повного захисту порушених прав та інтересів особи, необхідним є зобов`язання відповідача видати позивачу дозвіл на виконання будівельних робіт.
Згідно ч. 1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Відповідно до    ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326, 327 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України в Полтавській області залишити без задоволення.
Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 28.11.2019 року по справі №440/4148/19 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 	(підпис)	А.П. Бенедик	
Судді	(підпис)  (підпис) 	М.І. Гуцал    Л.О. Донець   	

Повний текст постанови складено та підписано 02.03.2020 року, в зв`язку з тим, що суддя             Донець Л.О. у період з 21.02.2020 року по 28.02.2020 року включно перебуває у відрядженні.