ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
14 січня 2020 року           справа №360/2911/19 

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого Блохіна А.А., суддів Гаврищук Т.Г., Сіваченко І.В., секретар судового засідання Антонюк А.С., за участю позивача - ОСОБА_3, розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Луганського апеляційного суду на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 09 жовтня 2019 року (повний текст складено 16 жовтня 2019 року в м. Сєвєродонецьк) у справі № 360/2911/19 (суддя І інстанції - Секірська А.Г.) за позовом ОСОБА_3 до Луганського апеляційного суду про визнання протиправним та скасування наказу, -

                                                              В С Т А Н О В И В:

05 липня 2019 року ОСОБА_3 (далі - позивач) звернулась до суду з позовом до Луганського апеляційного суду (далі - відповідач), в якому позивач просила суд: - визнати протиправним та скасувати наказ Луганського апеляційного суду від 26.06.2019 № 68-ос/а про притягнення ОСОБА_3 до дисциплінарної відповідальності.
В обгрунтування позовних вимог зазначено, що за весь період роботи у відділі режимно - секретної роботи Луганського апеляційного суду з січня 2019 року позивач сумлінно виконувала свою роботу, відповідально та дисципліновано ставилась до посадових обов`язків, дотримувалась правил внутрішнього трудового розпорядку.
На підставі службової записки т.в.о. начальника відділу з інформаційних технологій Луганського апеляційного суду ОСОБА_4 від 23.05.2019 з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку наказом від 11.06.2019 № 62-ос/а відкрито дисциплінарне провадження щодо ОСОБА_3 та доручено Дисциплінарній комісії з розгляду дисциплінарних справ Луганського апеляційного суду провести службове розслідування, за результатами якого 18.06.2019 зроблено висновок щодо наявності в діях позивача як начальника відділу режимно - секретної роботи Луганського апеляційного суду ознак дисциплінарного проступку, передбаченого п. 7 ч.2 ст. 65 Закону України «Про державну службу», а саме - перевищення службових повноважень, у зв`язку з чим необхідно застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади.
Наказом керівника апарату Луганського апеляційного суду від 26.06.2019 № 68-ос/а позивача притягнуто до більш м`якої дисциплінарної відповідальності, попереджено про неповну службову відповідність та прийнято рішення про незастосування заходів заохочення на термін дії дисциплінарного стягнення.
Відповідно до висновку за результатами службового розслідування від 27.05.2019, що слугував підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, встановлено, що 25.03.2019 до РСО Луганського апеляційного суду від СУ ГУНП в Луганській області надійшли клопотання про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій №№ 411т/111/18/РСС-2019, 412т/111/18/РСС-2019, 410т/111/18/РСС-2019 від 20.03.2019 та від прокуратури Луганської області клопотання про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій (далі - НСРД) № 21-596т від 18.03.2019, згідно автоматизованої системи документообігу Д-3, 25.03.2019 розподілені на слідчого суддю Гаврилюка В.К. за номерами 547т/19, 548т/19, 549т/19, 550т/19 відповідно до порядку. Вказані клопотання були розподілені головним спеціалістом відділу з режимно - секретної роботи ОСОБА_5, до функціональних обов`язків якого входить прийом та реєстрація в автоматизованій системі документообігу Д-3 матеріалів про надання дозволів на проведення НСРД.
Вказані матеріали були розподілені згідно протоколів автоматизованого розподілу та протоколу передачі судової справи раніше визначеному судді о 09-26, 09-31, 09-35 та 09.49 відповідно. Про те, що головуючий слідчий суддя Гаврилюк В.К. знаходиться у відрядженні, позивачу на час розподілу клопотань не було відомо, відповідальна особа за належну роботу автоматизованої системи документообігу Д-3 також не здійснила відповідних дій для недопущення розподілення клопотань на відсутніх суддів, рівно як і посадові особи апарату суду. При цьому Дисциплінарною комісією не зазначено у висновку, що саме позивач не з`ясувала, скільки фактично знаходиться на робочому місці слідчих суддів. Жодним нормативним актом та посадовою інструкцією не передбачені подібні обов`язки.
Про відсутність слідчого судді позивачу стало відомо о 10-00, після чого з метою дотримання та недопущення порушення встановленого нормами КПК України (стаття 246) часу розгляду вказаних вище клопотань та винесення рішення у той самий день, своєчасного реагування керівництвом апарату суду, позивачем складено Акт № 1 та Доповідну записку, копії яких невідкладно передані т.в.о. керівника апарату суду. Повторний перерозподіл повинен бути здійснений до 13-00.
І т.в.о. керівника апарату суду, і т.в.о. начальника відділу з інформаційних технологій Луганського апеляційного суду відомо, що згідно із частиною першою статті 248 КПК України клопотання про проведення НСРД повинні бути розглянуті слідчим суддею протягом 6 годин з моменту отримання, тобто з моменту прийняття та реєстрації в РСО в автоматизованій системі документообігу суду, і затягування розгляду Доповідної записки та Акта є нічим іншим, як саботажем та спробою перекласти відповідальність на позивача за неіснуючі порушення.
Згідно із встановленим слідчими суддями Луганського апеляційного суду часу приймання та реєстрації клопотань на проведення НСРД відбувається з 9-00 до 11-30 з метою дотримання строків розгляду, визначених КПК України. Повторний автоматизований розподіл відбувається у разі відсутності на робочому місці слідчого судді, на якого протоколом авторозподілу визначені матеріали справи.
Отже, головний спеціаліст ОСОБА_5, діючи в межах закону, здійснив повторний перерозподіл клопотань на суддю Белах А.В., який був єдиним слідчим суддею, що перебував на робочому місці в той день, а отже альтернативної основи автоматизованого розподілу клопотань, що могло в подальшому викликати сумнів щодо об`єктивного та неупередженого розподілу клопотань, не було.
Розпорядження т.в.о. керівника апарату суду щодо призначення повторного автоматизованого розподілу клопотань згідно із електронним підписом створено та внесено в автоматизовану систему документообігу суду 25.03.2019 о 17-22, на цей час клопотання про проведення НСРД вже були розглянуті. Саме з огляду на цей факт Дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що позивач самовільно надала усний дозвіл головному спеціалісту відділу РСО ОСОБА_5 здійснити повторний перерозподіл клопотань без належного розпорядження, а при цьому питання щодо можливості отримання позивачем усного дозволу не розглядається взагалі. Ні позивач, ні ОСОБА_5 не мають можливості редагувати електронний табель робочого часу суддів та здійснюють лише реєстраційні картки клопотань щодо проведення НСРД для подальшого автоматизованого розподілу згідно даних про присутніх суддів на робочому місці, що містяться в програмі.
Згідно зі своїми функціональними обов`язками та положеннями з РСР позивач як начальник відділу безпосередньо з питань організації роботи відділу та забезпечення режиму секретності в суді, підпорядковується лише голові суду або заступнику голови, на якого покладено забезпечення режиму секретності, який організовує та контролює його діяльність, тому виконувати усні та письмові вказівки щодо приймання та реєстрації документів від керівника апарату суду та від інших начальників відділів, позивач не має права та повноважень.
Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 09 жовтня 2019 року  у справі № 360/2911/19 позов задоволено, внаслідок чого  визнано протиправним та скасовано наказ Луганського апеляційного суду від 26 червня 2019 року № 68-ос/а «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_3 ». 
Відповідач не погодився з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати оскаржене судове рішення та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.
На обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, неправильно застосував норми матеріального права та порушив норми процесуального права.
Дисциплінарною комісією та керівництвом апарату Луганського апеляційного суду були виконані всі вимоги у відповідності до Закону України «Про державну службу» щодо проведення службового розслідування та застосування дисциплінарного стягнення до позивача.  Обставини встановлені під час службового разслідування визнавались позивачем.
Позивачем на адресу суду надіслано відзив на апеляціну скаргу, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.
В судовому засіданні позивач заперечував проти доводів апеляційної скарги, наголошуючи на законності прийнятого судом першої інстанції рішення.                                        Відповідно до вимог ч. 1,2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.  
Колегія суддів заслухала доповідь судді-доповідача, пояснення позивача, перевірила матеріали справи, вивчила доводи апеляційної скарги, і дійшла  висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до частин другої та третьої статті 5 Закону України від 10.12.2015 № 889-VIII "Про державну службу" в редакції, чинній станом на дату виникнення спірних правовідносин (далі - Закон) відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом. Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.
Згідно із пунктом 10 частини першої статті 7 Закону державний службовець має право на оскарження в установленому законом порядку рішень про накладення дисциплінарного стягнення, звільнення з посади державної служби, а також висновку, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання його службової діяльності.
Керівник державної служби приймає у межах наданих повноважень рішення про заохочення та притягнення до дисциплінарної відповідальності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В" (пункт 10 частини другої статті 17 Закону).
Судом установлено, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , має статус учасника бойових дій, з 08.08.1998 по 06.11.2015 проходила службу в органах внутрішніх справ, з 05.11.2015 по 07.04.2016 - в Національній поліції, з 08.04.2016 позивача призначено на посаду головного спеціаліста відділу діловодства та обліку звернень громадян Апеляційного суду Луганської області, та прийнято присягу державного службовця, 24.10.2016 - переведена на посаду головного спеціаліста з режимно - секретної роботи, 02.10.2017 - переведена на посаду начальника відділу з режимно - секретної роботи, 08.01.2019 - відповідно до статті 41 Закону України «Про державну службу» та п.5 статті 36 КЗпП України звільнена за власним бажанням із займаної посади за переведенням для подальшої роботи в Луганському апеляційному суді; 09.01.2019 - призначена на посаду начальника відділу з режимно - секретної роботи Луганського апеляційного суду в порядку переведення з Апеляційного суду Луганської області, що підтверджується копіями паспорта громадянина України (арк.спр. 10), картки платника податків (арк.спр. 11), посвідчення серії НОМЕР_2 (арк.спр. 12), дубліката трудової книжки НОМЕР_3 (арк.спр. 46-50).
25.03.2019 у першій половині дня (що визнається сторонами та свідком ОСОБА_6 ) начальником відділу РСК ОСОБА_3, головним спеціалістом відділу РСК ОСОБА_6 та головним спеціалістом відділу інформаційних технологій ОСОБА_12 складено Акт № 1 про те, що 25.03.2019 до РСО Луганського апеляційного суду від СУ ГУНП в Луганській області надійшли клопотання про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій № 411т/111/18/РСС-2019 від 20.03.2019, № 412т/111/18/РСС-2019 від 20.03.2019, № 410т/111/18/РСС-2019 від 20.03.2019 та клопотання про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових дій) № 21-596т від 18.03.2019 від прокуратури Луганської області, які згідно автоматизованої системи документообігу Д-3, 25.03.2019 були розподілені на слідчого суддю Гаврилюка В.К. за №№ 547т/19, 548т/19, 549т/19, 550т/19 відповідно. Згідно із наказом від 20.03.2019 № 7-вд/с 25.03.2019 Гаврилюк В.К. відбув у відрядження до м. Краматорська Донецької області та розглядати вказане клопотання не мав можливості, у зв`язку з чим на виконання терміну розгляду клопотань про надання дозволу на проведення НСРД, передбаченого ст. 246 КК України, виникла необхідність повторного перерозподілу клопотань іншому слідчому судді (арк.спр. 63).
25.03.2019 начальником відділу РСК ОСОБА_3 складено доповідну записку т.в.о. керівника апарату ОСОБА_8 з викладенням зазначених в Акті від 25.03.2019 № 1 обставин, та з проханням вирішити питання щодо перерозподілу клопотань у кількості 4 (чотирьох) іншому слідчому судді на виконання терміну розгляду клопотань про надання дозволу на проведення НСРД, передбаченого ст. 246 КПК України (арк.спр. 62).
Приблизно о 17-22 25.03.2019 т.в.о. керівника апарату ОСОБА_8 видано розпорядження № 133 «Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справ», яким з метою дотримання вимог частини першої статті 248 КПК України та у відповідності до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням зборів суддів Луганського апеляційного суду, а також забезпечення об`єктивного та неупередженого розподілу вирішено зробити автоматизовану заміну слідчого судді Гаврилюка В.К. щодо розгляду клопотань про проведення НСРД за вх. №№ 547т/19, 548т/19, 549т/19 та 550т/19; начальнику відділу РСК ОСОБА_3 - прийняти розпорядження до виконання під підпис (арк.спр. 61).
Протоколами автоматичного визначення слідчого судді підтверджується, а також визнається сторонами, що клопотання за №№ 411т/111/18/РСС-2019, № 412т/111/18/РСС-2019, № 410т/111/18/РСС-2019 та № 21-596т були розподілені на слідчого судді Гаврилюка В.К. 25.03.2019 за номерами 547т/19, 548т/19, 549т/19, 550т/19 о 9-26, 9-31, 9-35 та 9-49 відповідно; повторний автоматизований розподіл цих клопотань на слідчого суддю Белаха А.В. здійснено головним спеціалістом відділу РСК ОСОБА_5 об 11-40, 11-43, 11-45, 11-46 з усної вказівки начальника відділу РСК ОСОБА_3, розпорядження т.в.о. керівника апарату Луганського апеляційного суду від 25.03.2019 № 133 про повторний автоматизований розподіл клопотань винесено о 17-22 (арк.спр. 121-128).
Згідно із частинами першою та другою статті 69 Закону для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", утворює керівник державної служби у кожному державному органі.
Положення про Дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарних справ Луганського апеляційного суду затверджено наказом т.в.о. керівника апарату Луганського апеляційного суду від 14.02.2019 № 10-од/а (арк.спр. 171-173).
Відповідно до частини першої статті 68 Закону дисциплінарні провадження ініціюються суб`єктом призначення.
З метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку може проводитися службове розслідування. У разі невиконання або неналежного виконання посадових обов`язків державним службовцем, перевищення повноважень, що призвело до людських жертв або заподіяло значну матеріальну шкоду фізичній чи юридичній особі, державі або територіальній громаді, службове розслідування проводиться обов`язково (частина перша статті 71 Закону).
23.05.2019 т.в.о. начальника відділу з інформаційних технологій Луганського апеляційного суду ОСОБА_4 від 23.05.2019 складено Службову записку на т.в.о. керівника апарату Луганського апеляційного суду ОСОБА_8, в якій зазначено, що 25.03.2019 4 справи (вхідні номери 547т/19, 548т/19, 549т/19, 550т/19) відділом з режимно - секретної роботи були розподілені на слідчого суддю Гаврилюка В.К., але 25.03.2019 Гаврилюк В.К. відбув у відрядження і, відповідно, не мав змоги розглядати ці справи. Тому потрібно було здійснити повторний авторозподіл цих справ, після винесення відповідного розпорядження. Доведено до відома, що повторний авторозподіл справ з вхідними номерами 547т/19, 548т/19, 549т/19, 550т/19 відбувся 25.03.2019 об 11-40, 11-43, 11-45, 11-46 відповідно, але розпорядження № 133 про повторний авторозподіл було винесено 25.03.2019 о 17-22. Тому повторний авторозподіл по цим справам відбувся з порушенням вимог Положення про автоматизовану систему документообігу суду (арк.спр. 58).
Допитаний в якості свідка в ході судового розгляду справи в суді першої інстанції ОСОБА_4 , головний спеціаліст з інформаційних технологій Луганського апеляційного суду, на питання суду, чому доповідна записка датована саме 23.05.2019, тобто через два місяці після здійснення повторного автоматизованого розподілу клопотань, пояснив, що в травні 2019 року ОСОБА_8 поставив питання, чи можна перевірити своєчасність здійснення розподілу справ. Було виявлено одне порушення, заміна головуючого була здійснена у першій половині дня, а розпорядження видано ввечері.
24.05.2019 на ім`я т.в.о. керівника апарату Луганського апеляційного суду головним спеціалістом відділу РСК ОСОБА_5 надано пояснення, в яких зазначено, що 25.03.2019 до відділу РСК надійшли матеріали з СУ ГУНП в Луганській області. За вказівкою начальника відділу РСК ОСОБА_3 ОСОБА_5 приступив до авторозподілу даних матеріалів, яким було присвоєно №№ 547т, 548т, 549т, 550т. Дані матеріали були розподілені на слідчого суддю Гаврилюка В.К. Через деякий час за вказівкою начальника відділу РСК ОСОБА_3 дані матеріали були повторно розподілені на слідчого суддю Білах А.В. Повторний розподіл був приблизно до 12-00 25.03.2019. Після 17-00 т.в.о. керівника апарату ОСОБА_8 зайшов до кабінету та надав розпорядження, в якому ОСОБА_3 зробила свій підпис та попросила надати їй копію. ОСОБА_8 надав копію розпорядження ОСОБА_3 та вийшов з кабінету, після чого ОСОБА_3 сказала, що добре, що розподіл зробив ОСОБА_5 , а не вона. Також зазначено, що авторозподіл ОСОБА_5 починає тільки за вказівкою начальника відділу РСК ОСОБА_3, а за її відсутності - за вказівкою особи, яка виконує його обов`язки. Повторний авторозподіл здійснюється на підставі розпорядження т.в.о. керівника апарату. Коли отримав вказівку начальника відділу РСК ОСОБА_3, вважав, що розпорядження було. Вважає, що буде перевищення службових повноважень ОСОБА_3 у разі відсутності розпорядження перед авторозподілом клопотань.
Допитаний в якості свідка в ході судового розгляду справи в суді першої інстанції ОСОБА_5 , головний спеціаліст відділу з режимно - секретної роботи Луганського апеляційного суду, надав аналогічні пояснення.
10.06.2019 ОСОБА_3 надано пояснення керівнику апарату ОСОБА_8, в яких зазначено, що доповідні записки для необхідності повторного авторозподілу готує начальник відділу або особа, яка виконує обов`язки начальника відділу. Повторний авторозподіл здійснюється з причин відсутності судді, на якого визначені матеріали автоматизованою системою документообігу суму згідно протоколу авторозподілу. Розпорядження про повторний авторозподіл матеріалів приймається під підпис ОСОБА_3 або особи, яка виконує обов`язки. Коли розгляд клопотань здійснює один слідчий суддя матеріали відділом РСК не приймаються та не розподіляються, у зв`язку з тим, що немає альтернативи розподілу, в цей же день прийом не відбувається. ОСОБА_3 не було з`ясовано скільки суддів фактично знаходяться на робочому місці 25.03.2019, оскільки згідно табелю 25.03.2019 на час розподілу слідчий суддя Гаврилюк В.К. був відкритий (арк.спр. 60).
На виконання завдання щодо з`ясування обставин, викладених у службовій записці т.в.о. начальника відділу з інформаційних технологій Луганського апеляційного суду ОСОБА_4, 11.06.2019 начальником відділу з питань персоналу ОСОБА_13 надано керівнику апарату Луганського апеляційного суду ОСОБА_8 доповідну, в якій зазначено, що повторний автоматизований розподіл справ без вмотивованого розпорядження керівника апарату суду суперечить порядку, передбаченому Положенням про автоматизовану систему документообігу суду та визначення засад формування колегій суддів судових палат з розгляду цивільних та кримінальних справ Луганського апеляційного суду, затвердженого рішенням зборів суддів Луганського апеляційного суду від 04.10.2018 зі змінами та доповненнями, до якої додано довідку від 11.06.2019 № 208 про перебування слідчих суддів Кострицького В.В., Савича Ю.М. та Гаврилюка В.К. у відрядженнях та відпустках 25.03.2019 (арк.спр. 56-57).
На підставі службової записки начальника відділу з інформаційних технологій Луганського апеляційного суду ОСОБА_4 від 23.05.2019 керівником апарату Луганського апеляційного суду видано наказ від 11.06.2019 № 62-ос/а про відкриття дисциплінарне провадження стосовно начальника відділу з режимно - секретної роботи ОСОБА_3, дисциплінарній комісії з розгляду дисциплінарних справ Луганського апеляційного суду доручено провести службове розслідування з метою з`ясування обставин щодо правомірності повторного атоматизованого розподілу справ 25.03.2019 без вмотивованого розпорядження т.в.о. керівника апарату Луганського апеляційного суду (арк.спр. 64), з яким ознайомлено ОСОБА_3 11.06.2019.
Відповідно до частин дев`ятої - десятої статті 69 Закону дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.
Відповідно до частини третьої статті 73 Закону результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Разом з тим, частиною п`ятою статті 77 Закону встановлено, що Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.
Судом встановлено, що в ході дисциплінарного провадження та службового розслідування вчинено наступні дії.
12.06.2019 керівником апарату Луганського апеляційного суду ОСОБА_8 надано пояснення Дисциплінарній комісії про те, що 25.03.2019 до РСК Луганського апеляційного суду надійшли чотири клопотання про надання дозволу на проведення НСРД, які були розподілені на слідчого суддю Гаврилюка В.К. , який 25.03.2019 перебував у відрядженні. Начальником відділу РСК ОСОБА_3 в присутності ОСОБА_5 та ОСОБА_12 складено акт від 25.03.2019 № 1. 25.03.2019 на робочому місці був лише слідчий суддя Белах А.В., не було альтернативної основи автоматизованого розподілу клопотань, що могло в подальшому викликати сумнів сторін кримінального провадження щодо об`єктивного та неупередженого розподілу зазначених клопотань. В цьому випадку на підставі зазначеного акта ОСОБА_3 повинна була вжити заходи щодо відключення обліково - статистичної картки від статистичного звіту АСД Д-3, і в такому разі реєстрацію судових справ а АСДС за клопотаннями для проведення НСР було б анульовано. ОСОБА_3 доповідну записку про вирішення питання щодо повторного автоматизованого перерозподілу цих справ надано т.в.о. керівника апарату лише приблизно о 17-00.
Також зазначено, що ОСОБА_8 як керівником апарату Луганського апеляційного суду 25.03.2019 не уповноважувалися особи щодо винесення розпорядження про повторний автоматизований розподіл вказаних справ, тому повторний автоматизований розподіл вказаних справ за клопотаннями про надання дозволу на проведення НСРД здійснено самовільно (несанкціоновано), без відповідного розпорядження. Для довідки, несанкціонована зміна інформації, що не призначена для відкритого доступу і вільного користування, з обмеженим доступом, яка обробляється в електронно - обчислювальних машинах (комп`ютерах), автоматизованих системах чи комп`ютерних мережах вчинена особою, яка має право доступу до неї - може навіть бути предметом злочину, передбаченого ч.3 ст. 362 КК України. ОСОБА_3 знала, що повторний автоматизований розподіл судових справ здійснюється за розпорядженням керівника апарату суду, крім того, в розпорядженні вказується конкретна особа, яка повинна прийняти його до виконання під підпис. Раніше, 13.02.2019 за доповідною запискою начальнику відділу РСК ОСОБА_3, т.в.о. керівника апарату винесено розпорядження № 68 від 13.02.2019 щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справ, яке додається (арк.спр. 65-66, 67, 68).
Допитаний в ході судового розгляду справи в суді першої інстанції в якості свідка ОСОБА_8 , керівник апарату Луганського апеляційного суду, надав аналогічні пояснення, а також зазначив, що 25.03.2019 близько 12-00 години в кабінет т.в.о. керівника апарату зайшла ОСОБА_3 та надала акт № 1. Свідок запропонував ОСОБА_13 та ОСОБА_12 надати доповідні записки, та виявилося, що до табелю було внесено відомості про відрядження Гаврилюка В.К. , проте 25.03.2019 не спрацювала програма через відновлення АСДС. Доповідну записку позивач надала о 17-00, о 17-22 винесено розпорядження. Свідок не знав, що розподіл було здійснено без розпорядження приблизно об 11-40, і приблизно о 12-00 розглянуто клопотання суддею. Вказаний факт здійснення розподілу без розпорядження т.в.о. керівника апарату суду, що мав місце 25.03.2019, був виявлений у травні 2019 року. Також пояснив, що строки розгляду клопотань, визначені статтею 248 КПК України, починають перебіг з моменту отримання клопотань суддею, а не з моменту реєстрації таких клопотань. Вважає, що нагальної потреби здійснювати розподіл не було
13.06.2019 та 14.06.2019 ОСОБА_3 надано пояснення Дисциплінарній комісії, в яких, зокрема, зазначено, що голова суду в усній формі надав вказівку зробити перерозподіл зареєстрованих матеріалів, оскільки згідно норм статті 246 КПК України на розгляд клопотань про проведення НСРД передбачено шість годин з моменту їх отримання, тобто з моменту їх реєстрації РСО в автоматизованій системі документообігу суду. Оскільки вказані матеріали були вже зареєстровані в АСДС, розглянути їх в інший день не виявлялося можливим. З метою дотримання та недопущення порушення встановленого нормами КПК часу розгляду вказаних клопотань та винесення рішення у цей же день, вказані клопотання необхідно повторно перерозподілити до 13 години. Тому було складено акт та доповідну, а з розпорядженням про повторний авторозподіл зареєстрованих матеріалів ознайомилась тільки 25.03.2019 о 17-22 під розпис, при цьому вказані матеріали вже були розглянуті іншим слідчим суддею.
Також на питання за чією вказівкою ОСОБА_5 здійснив повторний автоматизований розподіл клопотань, надала відповідь, що про повторний перерозподіл зареєстрованих вищезазначених клопотань їй в усній формі поступила вказівка голови суду, з урахуванням необхідності дотримання часу (6 годин з моменту їх реєстрації) на їх розгляд слідчими суддями, про що ОСОБА_3 повідомила головного спеціаліста ОСОБА_5, який зареєстрував їх в АСДС (арк.спр. 71-74, 75-76)
14.06.2019 дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Луганського апеляційного суду у складі голови комісії - ОСОБА_13, секретаря комісії - ОСОБА_18, членів комісії ОСОБА_19 , ОСОБА_16 , ОСОБА_20, складено та підписано висновок за результатами службового розслідування, згідно із яким Дисциплінарна комісія вважає відомості, що стали підставою для проведення службового розслідування, щодо правомірності повторного автоматизованого розподілу справ відділом з РСК 25.03.2019 без вмотивованого Розпорядження т.в.о. керівника апарату Луганського апеляційного суду, вважати такими, що підтвердилися. В діях начальника відділу РСК Луганського апеляційного суду ОСОБА_3 наявні ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування закінчити (арк.спр. 82-87).
18.06.2019 дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Луганського апеляційного суду у складі голови комісії - ОСОБА_13, секретаря комісії - ОСОБА_18 , членів комісії ОСОБА_19 , ОСОБА_16 , ОСОБА_20 , затверджено висновок про наявність чи відсутність в діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, згідно із яким Дисциплінарна комісія вважає, що в діях начальника відділу РСК Луганського апеляційного суду ОСОБА_3 наявні ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого п. 7 ч.2 ст. 65 Закону, а саме - перевищення службових повноважень, в зв`язку з чим є підстави для притягнення ОСОБА_3 до дисциплінарної відповідальності. Згідно з ч.5 ст. 66 Закону за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 7 ч.2 ст. 65 Закону до начальника відділу РСК слід застосувати дисциплінарне стягнення в вигляді звільнення з посади (арк.спр. 88-95).
Відповідно до частини сьомої статті 71 Закону особи, які проводять службове розслідування, мають право: одержувати пояснення від державного службовця, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб щодо обставин справи; одержувати у підрозділах державного органу чи за запитом в інших органах необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи; одержувати консультації відповідних спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
Суд першої інстанції встановив, що головний спеціаліст відділу РСК ОСОБА_5, який безпосередньо здійснив повторний автоматизований розподіл клопотань за усною вказівкою начальника відділу РСК ОСОБА_3, надавав письмові пояснення до відкриття дисциплінарного провадження, які покладено в основу висновків, проте у відповідності до вимог статті 71 Закону пояснення від зазначеного державного службовця в ході службового розслідування дисциплінарною комісією не відбиралися, що визнано судом процедурним порушенням порядку проведення службового розслідування.
19.06.2019 за вх. № 2458/19 в Луганському апеляційному суді зареєстровано подання Дисциплінарної комісії керівнику апарату Луганського апеляційного суду ОСОБА_8 , згідно із яким за результатами дисциплінарного провадження встановлено, що начальник відділу РСК ОСОБА_3 достовірно знаючи, що повторний автоматизований розподіл справ без зареєстрованого в АСДС Розпорядження керівника апарату суду суперечить порядку, передбаченому Положенням про автоматизовану систему документообігу суду та визначення засад формування колегій суддів судових палат з розгляду цивільних та кримінальних справ Луганського апеляційного суду, затвердженого Рішенням зборів суддів Луганського апеляційного суду від 04.10.2018 зі змінами та доповненнями, яким керується в своїй роботі відділ з РСК, надала усне доручення головному спеціалісту відділу РСК про повторний автоматизований розподіл матеріалів без відповідного розпорядження т.в.о. керівника апарату суду, що призвело до перевищення нею службових повноважень. У зв`язку з чим Дисциплінарна комісія вносить пропозицію керівнику апарату Луганського апеляційного суду щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника відділу РСК ОСОБА_3 за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 статті 65 Закону України «Про державну службу», а саме перевищення службових повноважень. Згідно з ч.5 ст. 66 Закону України «Про державну службу» за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 7 ч.2 ст. 65 Закону, до начальника відділу РСК ОСОБА_3 слід застосувати дисциплінарне стягнення в вигляді звільнення з посади (арк.спр. 97).
Державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку (частина шоста статті 74 Закону).
У відповідності до частин першої та другої статті 75 Закону перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі.
18.06.2019 ОСОБА_3 отримала копію висновку дисциплінарної комісії (арк.спр. 96), 19.06.2019 позивачем було надано письмові пояснення керівнику апарату (арк.спр. 98-99),
Відповідно до пункту 2 частини другої статті 68 Закону дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В": зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.
Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку (частина одинадцята статті 69 Закону).
Частинами першою та другою статті 77 Закону визначено, що рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.
26.06.2019 керівником апарату Луганського апеляційного суду ОСОБА_8 . видано наказ № 68-ос/а «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_3 », яким відповідно до статей 66-68, 75 Закону України «Про державну службу», статей 147-149 КЗпП України, пункту 2.3.3 Положення про преміювання працівників Луганського апеляційного суду, Подання Дисциплінарної комісії від 19.06.2019, Висновку Дисциплінарної комісії від 18.06.2019 про наявність чи відсутність в діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності та пояснення начальника відділу РСК від 19.06.2019 вх. № 2476/19 вх., ОСОБА_3 попереджено про неповну службову відповідність, вирішено не застосовувати заходи заохочення (премії, надбавки та ін.) до ОСОБА_3 на термін дії дисциплінарного стягнення (арк.спр. 22).
У наказі від 26.06.2019 № 68-ос зазначено, що відповідно до ч.5 ст. 66 Закону передбачено дисциплінарне стягнення в вигляді звільнення з посади за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 7 ст. 65 Закону, а саме - перевищення службових повноважень. Звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення, з урахуванням пояснень ОСОБА_3 застосувати більш м`яке дисциплінарне стягнення, передбачене Законом.
Згідно із частиною першою статті 64 Закону за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення (частина перша статті 65 Закону).
Пунктом 7 частини другої статті 65 Закону визначено, що дисциплінарним проступком є перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення.
Частиною першою статті 66 Закону встановлено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
Відповідно до частини п`ятої статті 66 Закону звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону.
Дисциплінарні стягнення, передбачені пунктами 2-4 частини першої цієї статті, накладаються виключно за пропозицією Комісії, поданням дисциплінарної комісії (частина шоста статті 66 Закону).
Надаючи оцінку наявності порушень в діях начальника відділу РСК ОСОБА_3, які виразилися у наданні усної вказівки підлеглому здійснити повторний автоматизований розподіл клопотань про проведення НСРД без розпорядження керівника апарату суду, ознак такого дисциплінарного проступку як перевищення службових повноважень, а також доведеності в ході дисциплінарного провадження вчинення такого проступку, колегія суддів зазначає наступне.
Положеннями частини третьої статті 155 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що керівник апарату суду несе персональну відповідальність, зокрема, за функціонування Єдиної судової інформаційної (автоматизованої) системи.
Відповідно до пункту 16 розділу ІІІ Положення про апарат Луганського апеляційного суду, затвердженого рішенням зборів суддів Луганського апеляційного суду від 15.03.2019, керівник апарату суду несе персональну відповідальність та звітує/інформує перед зборами суддів за належне організаційне забезпечення суду, суддів і судового процесу, функціонування автоматизованої системи документообігу суду, автоматизованого розподілу справ між суддями (до початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи), а також згідно із законодавством - за належний рівень службової та трудової дисципліни в апараті суду (арк.спр. 163).
Розділом ІІІ «Начальник відділу з режимно-секретної роботи» Положення про відділ з режимно - секретної роботи Луганського апеляційного суду, затвердженого наказом т.в.о. керівника апарату Луганського апеляційного суду від 12.10.2018, начальник відділу з режимно - секретної роботи є посадовою особою апарату Луганського апеляційного суду, правовий статус якої визначається Законом України «Про державну службу» (п.1.1), призначається на посаду за попереднім погодженням Службою безпеки України та Державною судовою адміністрацією України з дотриманням вимог трудового законодавства та законодавства про державну службу України (п.1.2), підпорядковується керівнику апарату суду з питань організації роботи відділу та забезпечення режиму секретності в суді - голові суду (а в разі його відсутності заступнику голови суду, на якого покладено забезпечення режиму секретності) (п.1.4), начальнику відділу з режимно - секретної роботи підпорядковані працівники цього відділу (п.1.5) (арк.спр. 51-53).
Відповідно до пункту 2 розділу ІІІ Положення про відділ з режимно - секретної роботи Луганського апеляційного суду начальник відділу з режимно - секретної роботи:
2.1. Організовує планування роботи відділу з режимно - секретної роботи Луганського апеляційного суду та забезпечує виконання покладених на нього завдань і функцій у разі відсутності начальника відділу з режимно - секретної роботи, його обов`язки по здійсненню заходів щодо забезпечення режиму секретності, постійного контролю за додержанням виконує головний спеціаліст відділу з режимно - секретної роботи, на якого вони покладені;
2.2. Забезпечує необхідні умови для роботи працівників відділу з режимно - секретної роботи;
2.3. Контролює роботу секретного діловодства відділу, здійснює заходи щодо забезпечення режиму секретності в суді, постійного контролю за його дотриманням працівниками відділу під час проведення всіх видів робіт з матеріальними наслідками секретної інформації;
2.4. Контролює виконання заходів щодо усунення причин та умов витоку секретної інформації та недопущення необґрунтованого допуску та доступу до секретної інформації осіб, які не мають відповідного дозволу;
2.5. Контролює роботу з формування номенклатури посад працівників суду, що підлягають оформленню допуску та надання доступу до державної таємниці;
2.6. Здійснює контроль за додержанням трудової дисципліни і виконанням правил внутрішнього трудового розпорядку щодо працівників відділу з режимно - секретної роботи;
2.7. Здійснює інші функції, передбачені законодавством (арк.спр. 53 зв.).
Пунктом 2.18 посадової інструкції головного спеціаліста відділу з режимно - секретної роботи Луганського апеляційного суду ОСОБА_5 , затвердженої т.в.о. керівника апарату суду ОСОБА_8 04.12.2018, з якою ОСОБА_5 ознайомлений 04.12.2018, визначено, що ОСОБА_5 відповідає за проведення автоматизованого розподілу клопотань (арк.спр. 26-28).
Пунктом 1 розділу ІІ Положення про автоматизовану систему документообігу суду та визначення засад формування колегій суддів судових палат з розгляду цивільних та кримінальних справ Луганського апеляційного суду, затвердженого рішенням зборів суддів Луганського апеляційного суду від 04.10.2018 зі змінами та доповненнями від 01.11.2018, від 15.03.2019 (далі - Положення про автоматизовану систему), визначено, що автоматизованій розподіл кримінальних справ і визначення судді здійснюється відповідно до статті 15 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Положенням про автоматизовану систему документообігу суду (Положення), затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 із змінами та доповненнями та вимог КПК України (арк.спр. 146-154).
Пунктом 11 розділу ІІ Положення про автоматизовану систему визначено, що повторний автоматизований розподіл судових справ у визначених законодавством випадках, а також у разі неможливості розгляду справ одним із суддів - членів колегії (відвід, самовідвід судді - доповідача, недопустимість повторної участі судді - доповідача в розгляді справи, довготривале перебування на лікарняному або у відпустці тощо) здійснюється на підставі мотивованого розпорядження керівника апарату суду (або уповноваженої ним особи) на виконання службової записки судді - доповідача у справі з метою дотримання передбачених законом строків розгляду цієї справи у порядку, визначеному в п.п. 2.1.23 Положення про АСДС.
Притягнення до дисциплінарної відповідальності за проступок, визначений пунктом 7 частини другої статті 65 Закону, можливе лише за умови, якщо дії службовця були зумовлені його службовим становищем і пов`язані зі службовими повноваженнями. Для вирішення питання про те, чи виходять вчинені службовцем дії за межі його повноважень, необхідно з`ясувати, яким нормативним актом вони регламентовані і які саме положення цього акта порушено в конкретному випадку.
Конкретні дії службовця в разі перевищення службових повноважень можуть полягати, зокрема, у вчиненні дій, які входять до компетенції будь-якого іншого службовця, або виконання яких можливе лише за наявності особливих умов, з дозволу та з дотриманням певного порядку.
Як зазначено вище, у відповідності до пункту 11 розділу ІІ Положення про автоматизовану систему повторний автоматизований розподіл судових справ здійснюється на підставі мотивованого розпорядження керівника апарату суду (або уповноваженої ним особи).
Тобто, здійснення повторного автоматизованого розподілу як справ, так і клопотань (оскільки іншого порядку розподілу клопотань не визначено) без мотивованого розпорядження керівника апарату суду або уповноваженої ним особи заборонено, тому повторний розподіл 25.03.2019 здійснено з порушеннями вимог Положення про автоматизований розподіл, і позивачем не заперечується факт надання усної вказівки підлеглому - головному спеціалісту відділу РСК ОСОБА_5 щодо здійснення такого розподілу.
Разом з тим, надаючи оцінку поясненням свідка ОСОБА_5 та висновками дисциплінарної комісії в частині щодо здійснення головним спеціалістом розподілу клопотань лише за вказівкою начальника відділу РСК та відсутності необхідності пересвідчитися у наявності відповідного розпорядження, суд зазначає, що системним аналізом Положення про автоматизовану систему, Положення про відділ з режимно - секретної роботи Луганського апеляційного суду, встановлено, що порядок реєстрації та автоматизованого розподілу клопотань про проведення НСРД окремо не регламентовано, до обов`язків начальника відділу РСК не включено здійснення автоматизованого розподілу таких клопотань та відповідальність за його здійснення, не визначено складання доповідної записки начальником відділу РСК як підстави для винесення керівником апарату розпорядження про повторний автоматизований розподіл клопотань.
Керівник апарату суду несе персональну відповідальність за функціонування Єдиної судової інформаційної (автоматизованої) системи згідно з частиною третьою статті 155 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та пунктом 16 розділу ІІІ Положення про апарат Луганського апеляційного суду, а відповідальність за проведення автоматизованого розподілу клопотань передбачена посадовою інструкцією головного спеціаліста відділу з режимно - секретної роботи Луганського апеляційного суду ОСОБА_5 .
У висновках та поданні дисциплінарної комісії відсутні посилання на конкретні норми Положення про автоматизований розподіл, що регламентують порядок розподілу клопотань про проведення НСРД, який включає в себе складання доповідної записки саме начальником відділу РСК на ім`я керівника апарату суду, отримання під розписку розпорядження про повторний автоматизований розподіл, надання вказівки підлеглому та обов`язок головного спеціаліста відділу здійснити такий розподіл на підставі лише усної вказівки начальника, що в цілому свідчить про неповноту та нормативну необґрунтованість висновків комісії.
Роботодавець має певні межі розсуду при призначенні виду стягнення, разом з цим, визначення виду стягнення має відбуватися з дотриманням всіх гарантій прав працівника, визначених спеціальним законодавством, з урахуванням усіх обставин та підтвердженням цих обставин належними доказами. Тобто наявність дискреційних повноважень не нівелює обов`язку роботодавця діяти у відповідності до норм діючого законодавства.
Частиною другою статті 2 КАС України визначено критерії, яким мають відповідати рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень.
Частиною першою статті 74 Закону встановлено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.
У відповідності до частини першої статті 67 Закону дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень, високі показники виконання службових завдань, наявність заохочень та урядових відзнак, урядових і державних нагород є обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця (пункти 2 та 3 частини другої статті 67 Закону).
Частиною четвертою статті 67 Закону визначено, що обставинами, що обтяжують відповідальність державного службовця, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп`яніння або у стані, викликаному вживанням наркотичних або токсичних засобів; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно, до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого державного службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення щодо нього; 4) вчинення проступку умисно з мотивів неповаги до держави і суспільства, прав і свобод людини, окремих соціальних груп; 5) настання тяжких наслідків або заподіяння збитків внаслідок вчинення дисциплінарного проступку.
Згідно із довідкою Луганського апеляційного суду від 12.06.2019 № 209 щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень, за період роботи з 09.01.2019 ОСОБА_3 була притягнена до дисциплінарної відповідальності - оголошена догана наказом від 28.05.2019 № 56-ос (арк.спр. 69, 175).
13.06.2019 т.в.о. керівника апарату Луганського апеляційного суду ОСОБА_8 надано характеристику ОСОБА_3 , начальнику відділу РСК, в якій зазначено, що ОСОБА_3 працює начальником відділу РСК з січня 2019 року по теперішній час. За час роботи зарекомендувала себе як недисциплінована, має схильність до порушення трудового розпорядку. Доручення виконує несвоєчасно та неякісно. Не може належним чином організувати виконання своїх обов`язків. Раніше за неналежне виконання посадових обов`язків до неї застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани. У колективі авторитетом та повагою не користується (арк.спр. 70).
У висновку від 18.06.2019 враховано негативну характеристику ОСОБА_3 та наявність в неї дисциплінарного стягнення, обставин, що пом`якшують відповідальність, не встановлено.
Також зазначено, що ОСОБА_3 усвідомлювала протиправність свого діяння, надаючи усне доручення ОСОБА_5 про повторний автоматизований розподіл матеріалів без відповідного розпорядження, передбачала його шкідливі наслідки й бажала або свідомо допускала їх настання.
Разом з тим, суду не надано доказів виконання відповідачем при накладенні дисциплінарного стягнення вимог статті 67 Закону в частині необхідності врахування обставин, за яких було вчинено проступок, та настання тяжких наслідків такого проступку, а також не надано належну оцінку доводам ОСОБА_3 про здійснення повторного розподілу клопотань з метою дотримання процесуальних строків, встановлених статтею 248 КПК України, у відповідності до якої слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про надання дозволу на проведення негласної слідчої (розшукової) дії протягом шести годин з моменту його отримання.
Крім того, ні свідок ОСОБА_8 , ні представник відповідача не обґрунтували, чим передбачено можливість та регламентовано порядок відключення обліково - статистичної картки від статистичного звіту АСД Д-3, і в такому разі реєстрацію судових справ а АСДС за клопотаннями для проведення НСР було б анульовано, що повинна була зробити, на думку керівника апарату, ОСОБА_3 25.03.2019.
У пункті 58 рішення ЄСПЛ від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04) зокрема, зазначено, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).
 Вимога щодо обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень міститься в пункті 3 частини другої статті 2 КАС України, згідно з яким у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
З огляду на наведене, колегія суддів вважає обґрунтованим та вірним висновок суду першої інстанції про те, що оскаржуваний наказ відповідає вимозі обґрунтованості, оскільки не враховано всі обставини, що мають значення для його прийняття (обставини, за яких вчинено діяння, наявність чи відсутність його наслідків, визначення кола посадових обов`язків позивача та інших осіб, тощо), що є підставою для його скасування.
Також суд першої інстанції зазначив, що відповідно до частини п`ятої статті 35 Кримінального процесуального кодексу України несанкціоноване втручання в роботу автоматизованої системи документообігу суду має наслідком відповідальність, установлену законом.
Відповідальність за несанкціоноване втручання в роботу електронно-обчислювальних машин (комп`ютерів), автоматизованих систем, комп`ютерних мереж чи мереж електрозв`язку встановлена статтею 361 Кримінального кодексу України.
В ході дисциплінарного провадження керівником апарату Луганського апеляційного суду ОСОБА_8 надавалися пояснення, в яких, зокрема, зазначалося, що несанкціонована зміна інформації, що не призначена для відкритого доступу і вільного користування, з обмеженим доступом, яка обробляється в електронно - обчислювальних машинах (комп`ютерах), автоматизованих системах чи комп`ютерних мережах вчинена особою, яка має право доступу до неї - може навіть бути предметом злочину, передбаченого ч.3 ст. 362 КК України (арк.спр. 65-66).
Таким чином, при притягненні до відповідальності державного службовця за дисциплінарний проступок у вигляді перевищення службових повноважень, керівник державної служби мав пересвідчитися, що дії державного службовця не містять ознак злочину. При цьому до повноважень керівника апарату, який у поясненнях послався на частину третю статті 362 КК України, та членів дисциплінарної комісії не входить кваліфікація дій службовця на предмет наявності в останніх ознак злочину, висновок про відсутність підстав для відкриття кримінального провадження в матеріалах дисциплінарного провадження відсутній.
Тобто, обов`язковою умовою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності за вчинення проступку, передбаченого пунктом 7 частини другої статті 65 Закону, - перевищення службових повноважень, є відсутність в такому перевищенні повноважень складу злочину або адміністративного правопорушення, проте оскаржуваний наказ прийнято за відсутності належних доказів того, що в діях службовця відсутній склад  складу злочину або адміністративного правопорушення.
При викладених обставинах, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про задоволення позову. Доводи апеляційної скарги висновків суду апеляційної інстанції не спростовують.

Статтею 316 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Зважаючи на наведене, судова колегія дійшла висновку, що суд першої інстанції не допустив неправильного застосування норм матеріального та процесуального права при вирішенні даної справи та вважає, що цей суд повно встановив обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, та надав їм правову оцінку на підставі норм закону, що підлягали застосуванню до даних правовідносин.
У зв`язку з викладеним доводи апеляційної скарги не приймаються до уваги, тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Керуючись 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
                                                                    ПОСТАНОВИВ  :

Апеляційну скаргу Луганського апеляційного суду на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 360/2911/19 - залишити без задоволення.
Рішення Луганського окружного адміністративного суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 360/2911/19 - залишити без змін.
Повне судове рішення складено 16 січня 2020 року.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий          суддя                                                                                 А.А. Блохін

Судді                                                                                                               Т.Г. Гаврищук

                                                                                                              І.В. Сіваченко