УХВАЛА

23 січня 2020 року 
Київ
справа №200/13720/19-а
адміністративне провадження №Пз/9901/3/20
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Стеценка С. Г.,
суддів: Саприкіної І. В., Стрелець Т. Г., Тацій Л. В., Шарапи В. М.,
вирішуючи питання про відкриття провадження у справі №200/13720/19-а за позовом ОСОБА_1 до Покровського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області, третя особа - Державна казначейська служба України про стягнення збитків у розмірі недоотриманої пенсії, відповідно до подання судді Донецького окружного адміністративного суду Троянової О. В. від 11.01.2020 про розгляд Верховним Судом цієї адміністративної справи як зразкової,

В С Т А Н О В И В:

21.01.2020 у автоматизованій системі документообігу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду зареєстроване подання судді Донецького окружного адміністративного суду Троянової О. В., датоване 11.01.2020, про розгляд справи №200/13720/19-а Верховним Судом як судом першої інстанції (далі - подання) в порядку статті 290 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

У вказаному поданні суддя зазначає, що у провадженні Донецького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа №200/13720/19-а за позовом ОСОБА_1 до Покровського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, - Державна казначейська служба України, у якому позивач просить: стягнути з Державного бюджету України збитки, завдані Покровським об`єднаним управлінням Пенсійного фонду України Донецької області, у розмірі недоотриманої суми пенсії за період з 01.07.2016 по 28.02.2019 у розмірі 98893,84 гривень; стягнути з Державного бюджету України збитки у розмірі недоотриманої компенсації втрати частини доходів за період з 01.07.2016 по 28.02.2019 у зв`язку з порушенням строків їх виплати, завдані Покровським об`єднаним управлінням Пенсійного фонду України Донецької області, в сумі, що дорівнює законодавчому розрахунку на день виплати суми збитків з пенсії.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач умисно, упродовж тривалого часу, добровільно не виконує ухвалене на користь ОСОБА_1 рішення Донецького окружного адміністративного суду від 11.10.2018 року у справі №805/2620/18-а, яким, зокрема, зобов`язано Покровське об`єднане управління Пенсійного фонду України Донецької області поновити виплату пенсії з моменту її призупинення (припинення), мотивуючи це відсутністю відповідного фінансування, а відкрите 07.02.2019 виконавче провадження №58297857 не відновлює порушені права позивача впродовж 9 місяців.

За твердженнями позивача, вказані вище обставини призвели до нанесення їй збитків, у розумінні пункту 2 частини другої статті 22 Цивільного кодексу України і постанови Верховного Суду України від 18.05.2016 року у справі № 6-237цс16, в розмірі недоотриманої пенсії, які вона просить стягнути з держави через пенсійний орган - відповідача.

Крім того, позивач вважає, що відповідач повинен сплатити їй збитки у вигляді компенсації втрати частини доходів, посилаючись на приписи частини другої статті 46 Закону України від 09.07.2003 №1058-ІV «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» (далі - Закон №1058-ІV) і статті 1 Закону України від 19.10.2000 №2050- III «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» (далі - Закон №2050- III).

Доцільність розгляду зазначеної справи Верховним Судом як зразкової у поданні обґрунтовується тим що:
·          необхідно визначити, чи є недоотримана пенсія з підстав проведення АТО на території проживання пенсіонера збитком у розумінні Цивільного кодексу України, який позивач просить стягнути саме з Державного бюджету України;
·          наявний вже вирішений адміністративним судом спір між тими ж сторонами й невиконання суб`єктом владних повноважень відповідного судового рішення з підстав відсутності фінансування, передбаченого на покриття заборгованості по виплаті пенсій переселенців;
·          масовим характером звернень пенсіонерів-переселенців з аналогічними позовами не тільки на території Донецької області, а й на території всієї України.

Як на типові справи, автор подання посилається на справи, які перебувають на розгляді Донецького окружного адміністративного суду, зокрема: №200/13766/19-а, №200/13780/19-а, №200/13927/19-а, №200/14059/19-а, №200/13776/19-а, №200/13440/19-а, №200/14406/19-а (копії позовних заяв у вказаних справах разом з копіями ухвал про відкриття провадження додані до подання), а також на справи №200/13783/19-а, №200/13718/19-а, №200/13748/19-а, №200/14444/19-а, №200/179/20-а.

Вивчивши вищезазначене подання судді Донецького окружного адміністративного суду, колегія суддів Верховного Суду зазначає таке.

Порядок і умови ініціювання та вирішення питання про відкриття провадження у зразковій справі наведені у статті 290 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Відповідно до частини першої цієї статті, якщо у провадженні одного або декількох адміністративних судів перебувають типові адміністративні справи, кількість яких визначає доцільність ухвалення зразкового рішення, суд, який розглядає одну чи більше таких справ, може звернутися до Верховного Суду з поданням про розгляд однієї з них Верховним Судом як судом першої інстанції.

Згідно з положеннями частини другої статті 290 КАС України у поданні про розгляд справи Верховним Судом як зразкової зазначаються підстави, з яких суд, що надає подання, вважає, що справа має бути розглянута Верховним Судом як зразкова, в тому числі посилання на типові справи. До подання додаються матеріали справи.

За правилами пунктів 21, 22 частини першої статті 4 цього ж Кодексу типові адміністративні справи - це адміністративні справи, відповідачем у яких є один і той самий суб`єкт владних повноважень (його відокремлені структурні підрозділи), спір у яких виник з аналогічних підстав, у відносинах, що регулюються одними нормами права, та у яких позивачами заявлено аналогічні вимоги.

Зразкова адміністративна справа - це типова адміністративна справа, прийнята до провадження Верховним Судом як судом першої інстанції для постановлення зразкового рішення.

Вирішення питання про відкриття провадження у зразковій справі, відмову у відкритті провадження у зразковій справі, розгляд зразкової справи здійснюється колегією суддів Верховного Суду у складі не менше п`яти суддів (частина третя статті 290 КАС України).

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що типова адміністративна справа набуває статусу зразкової лише після прийняття Верховним Судом рішення про відкриття провадження у зразковій справі у порядку, визначеному статтею 290 КАС України.

В аспекті наведеного треба зазначити, що інститут зразкових рішень запроваджений з метою підвищення ефективності правосуддя шляхом розвантаження судів та спрощення процедури розгляду справ. Розгляд типової як зразкової справи має відбуватись у правовідносинах, які виникли насамперед внаслідок нового чи зміненого правового регулювання у певній сфері суспільних відносин, що в свою чергу зумовлює необхідність скерування практики застосування таких змін з метою їх правильного сприйняття і реалізації.

По суті, у статті 290 КАС України йдеться про процесуальну новелу, розроблену на підставі європейської практики "пілотних рішень" Європейського суду з прав людини, й за допомогою інституту "пілотного" судового рішення на національному рівні можна розв`язати існуючі повторювані та "хронічні" структурні проблеми, що являють собою підґрунтя порушень; забезпечити невідкладний та належний судовий розгляд, єдність правозастосовної практики; зменшити навантаження на суддів, прискорити розгляд і вирішення типових адміністративних справ; оптимізувати ефективність виконання судових рішень.

Колегія суддів Верховного Суду, вирішуючи питання щодо відкриття провадження у цій зразковій справі, приходить до висновку, що фактичні обставини у спірних правовідносинах, які лягли в основу подання судді Донецького окружного адміністративного суду, не є новими у судовій правозастосовній практиці. 

Так, Верховний Суд неодноразово висловлював правові позиції щодо застосування норм матеріального права у спорах, пов`язаних з порушенням прав позивачів у сфері публічно-правових відносин, зокрема, на соціальний захист і пенсійне забезпечення, внаслідок невиконання суб`єктами владних повноважень публічно-владних управлінських функцій (невиплати (несвоєчасної виплати) пенсій тощо) у зв`язку з відсутністю відповідного фінансування.

З цього приводу Верховним Судом ухвалювалось рішення у зразковій справі №160/3586/19 (провадження №Пз/9901/12/19), а також приймались постанови Верховного Суду України, зокрема, від 22.06.2010 у справі №21-399во10, від 07.12.2012 у справі №21-977во10, від 03.12.2010 у справі №21- 44а10 тощо, у яких, з посиланням на правову позицію Європейського суду у справі "Кечко проти України" (рішення від 08.11.2005) і висновки, викладені у Рішеннях Конституційного Суду України від 20.03.2002 № 5-рп/2002, від 17.03.2004 № 7-рп/2004, від 01.12.2004 № 20-рп/2004, від 09.07.2007 № 6-рп/2007, зазначено, що гарантовані законом виплати, пільги тощо неможливо поставити в залежність від видатків бюджету, тобто органи державної влади не можуть посилатися на відсутність коштів чи скорочення бюджетних асигнувань як на причину (підставу) для невиконання своїх зобов`язань (зменшення будь-яких виплат).

Окрім цього, Верховним Судом раніше була сформована й правозастосовча практика у спорах, які стосуються зобов`язання пенсійних органів виплатити компенсацію втрати частини доходів (пенсії) у зв`язку з порушенням термінів їх виплати (постанова Верховного Суду від 12.06.2019 у справі №425/1162/17).

У вищезгаданій постанові Верховний Суд, здійснивши аналіз, окрім іншого, норм Законів №1058-ІV і №2050-III та прийнятих на їх виконання підзаконних нормативно - правових актів, дійшов висновку, що основною умовою для виплати громадянину компенсації, передбаченої статтею 2 Закону №2050-ІІІ та Порядком проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, є порушення встановлених строків виплати нарахованих доходів (у тому числі пенсії). Кошти, які підлягають нарахуванню в порядку компенсації громадянину частини доходу, в тому числі пенсії, у зв`язку з порушенням строків її виплати, мають компенсаторний характер.

Також, дія зазначених нормативних актів поширюється на підприємства, установи та організації всіх форм власності і господарювання та застосовується у всіх випадках порушення встановлених термінів виплати грошових доходів, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи), та стосується усіх доходів, які одержують громадяни в гривнях на території України і не мають разового характеру (зокрема, пенсії).

Виплата компенсації втрати частини доходу проводиться незалежно від порядку і підстав його (доходу) нарахування: самим підприємством, установою чи організацією добровільно чи на виконання судового рішення.

Аналогічний правовий підхід до застосування вказаних норм права викладено Верховним Судом у постановах від 20.02.2018 (справа №336/4675/17), від 21.06.2018 (№523/1124/17) та від 03.07.2018 (справа № 521/940/17).

Інших належних і обґрунтованих міркувань, які б свідчили про необхідність розв`язання існуючих або нових повторюваних та "хронічних" структурних юридичних проблем, що являють собою підґрунтя порушень прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб з боку суб`єктів владних повноважень у сфері публічно-правових відносин, а відтак зумовлювали б доцільність розгляду цієї справи Верховним Судом як зразкової, подання не містить.

З урахуванням викладеного, колегія суддів Верховного Суду приходить до висновку, що обставини адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Покровського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області, третя особа - Державна казначейська служба України про стягнення збитків у розмірі недоотриманої пенсії, не містять ознак та критеріїв, у розумінні положень пунктів 21, 22 частини першої статті 4, статті 290 КАС України, для визнання і розгляду її як зразкової.

Керуючись статтями 4, 241, 248, 290 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Покровського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області, третя особа - Державна казначейська служба України про стягнення збитків у розмірі недоотриманої пенсії, за поданням судді Донецького окружного адміністративного суду Троянової О. В. про розгляд цієї справи як зразкової.

Справу №200/13720/19-а повернути до Донецького окружного адміністративного суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

...........................

...........................

С. Г. Стеценко,
І. В. Саприкіна, 
Т. Г. Стрелець, 
Л. В. Тацій, 
В. М. Шарапа,
Судді Верховного Суду