УХВАЛА

02 березня 2020 року 
Київ
справа №817/1337/18
адміністративне провадження №К/9901/2662/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Мартинюк Н.М.,
суддів – Жука А.В., Мельник-Томенко Ж.М.,

перевіривши касаційну скаргу Рівненського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 11 грудня 2019 року у справі №817/1337/18 за позовом ОСОБА_1 до Командувача Сухопутних військ Збройних Сил України, Командувача військ оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » військова частина НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 про визнання дій протиправними, поновлення в списках особового складу,

ВСТАНОВИВ:

До Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду 22 січня 2020 року надійшла касаційна скарга Рівненського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 11 грудня 2019 року у справі №817/1337/18.

Ухвалою Верховного Суду від 3 лютого 2020 року вказану касаційну скаргу залишено без руху з мотивів її невідповідності вимогам статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – «КАС України»), а саме у зв`язку з пропуском строку на касаційне оскарження і не сплатою судового збору. Скаржнику надано строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги шляхом надання до суду касаційної інстанції: 1) клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження з відповідними доказами; 2) документа про сплату судового збору; 3) копії касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

На виконання вимог ухвали Верховного суду від 3 лютого 2020 року скаржником до касаційного суду надіслано клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, документи про сплату судового збору і копії касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи. 

Вирішуючи питання щодо поважності наведених заявником причин пропуску строку касаційного оскарження колегія суддів виходить з такого.

Згідно з статтею 329 Кодексу адміністративного судочинства України (далі — “КАС України”), касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.

Постанова Восьмого апеляційного адміністративного суду була ухвалена 11 грудня 2019 року. Разом з тим, скаржник подав касаційну скаргу 20 січня 2020 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження.

У клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження скаржник зазначає, що повний текст постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 11 грудня 2019 року до скаржника надійшов і зареєстрований у книзі обліку вхідних документів у діловодстві 23 грудня 2019 року, вхідний №7326 на 12 аркушах від 23 грудня 2019 року. На підтвердження вказаних обставин додає копію супровідного листа Восьмого апеляційного адміністративного суду від 18 грудня 2019 року про направлення копії судового рішення зі штампом вхідної кореспонденції.

Проте, надані скаржником документи не містять даних про дату отримання скаржником поштового відправлення. Тобто, надані скаржником документи й відомості не дозволяють встановити дату вручення скаржнику постанови суду апеляційної інстанції.

Одночасно Верховний Суд зазначає, що штамп вхідної кореспонденції не є належним доказом дати отримання повного тексту оскаржуваного судового рішення, оскільки свідчить лише про реєстрацію документа, а не його одержання.

Пропущений строк касаційного оскарження може бути поновлений судом, якщо за результатами оцінки та перевірки наведених заявником у відповідній заяві причин пропуску такого строку, суд дійде висновку про їх поважність.

Для здійснення судом належної оцінки та перевірки доводів, наведених заявником в обґрунтування поважності причин пропуску строку касаційного оскарження, такі доводи повинні бути підтверджені відповідними письмовими документами або іншими доказами, з яких достовірно можливо встановити існування обставин, зазначених у заяві про поновлення строку.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини умови прийнятності касаційної скарги можуть бути більш суворими ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у цьому суді можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої, а потім судом апеляційної інстанції рішення у справах «Леваж Престасьон Сервіс проти Франції» від 23 жовтня 1996 року; «Гомес де ла Торре проти Іспанії» від 19 грудня 1997 року.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. 

Крім того, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Враховуючи викладене, колегія суддів не вбачає підстав для визнання наведених скаржником причин пропуску строку на касаційне оскарження поважними.

Пунктом 4 частини першої статті 333 КАС України визначено, що суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані судом неповажними.

За таких обставин та правового регулювання колегія суддів приходить до висновку, що у відкритті касаційного провадження потрібно відмовити. 

Суд звертає увагу скаржника на те, що відповідно до пункту 3 частини першої статті 7 Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI “Про судовий збір” сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі відмови у відкритті провадження у справі в суді першої інстанції, апеляційного та касаційного провадження у справі.

Керуючись статтями 248, 333 КАС України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави пропуску Рівненським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки строку на касаційне оскарження постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 11 грудня 2019 року у справі №817/1337/18.

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційної скаргою Рівненського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 11 грудня 2019 року у справі №817/1337/18 за позовом ОСОБА_1 до Командувача Сухопутних військ Збройних Сил України, Командувача військ оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » військова частина НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 про визнання дій протиправними, поновлення в списках особового складу.

Копію цієї ухвали разом із касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами направити особі, яка її подала. Копію касаційної скарги залишити в суді касаційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і не може бути оскаржена.

…………………………..

…………………………..

…………………………..
Н.М.          Мартинюк
А.В.          Жук
Ж.М.          Мельник-Томенко,
Судді Верховного Суду