Дата документу 27.02.2020 Справа № 320/5993/19

ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 
  
Справа № 22-ц/807/952/20                           Головуючий у 1-й інстанції: Бахаєв І.М.
Є.У.№ 320/5993/19                                               Суддя-доповідач: Кочеткова І.В.

ПОСТАНОВА
 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2020 року                                               м. Запоріжжя
Запорізький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з цивільних справ:
головуючого:         Кочеткової І.В.,
суддів:                 Кримської О.М., 
Дашковської А.В.,
розглянувши в порядку письмового позовного провадження цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Запоріжжобленерго» в особі Мелітопольського міського району електричних мереж до ОСОБА_1 про стягнення боргу за спожиту не обліковану електроенергію,
за апеляційною скаргою ОСОБА_1  на рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 10 грудня 2019 року, 
В С Т А Н О В И В:
У  липні 2019 року   ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Мелітопольського міського району електричних мереж звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1  про стягнення боргу за спожиту не обліковану електроенергію у розмірі 65417,51 грн., посилаючись на те, що 17.05.2019 працівниками Мелітопольського міського району електричних мереж ПАТ «Запоріжжяобленерго» було виявлено порушення ОСОБА_1  «Правил роздрібного ринку електричної енергії». Відповідач за місцем свого проживання за адресою АДРЕСА_1 , здійснила самовільне приховане підключення до електричної мережі, яка не є власністю ПАТ «Запоріжжяобленерго», з порушенням схеми обліку. Дане порушення ПРРЕЕ було зафіксовано працівниками ММРЕМ в Акті про порушення № 00142458 від 17.05.2019. 28.05.2019 відповідно до пункту 3.3. «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» комісією ММРЕМ з розгляду актів був розглянутий вищевказаний Акт про порушення та здійснений Розрахунок обсягу вартості необлікованої електричної енергії за даним актом. Комісією було встановлено, що Відповідач спожив необлікованої електричної енергії у обсязі 37 707 кВт.год, вартість якої складає 65 417 грн. 51 коп., про що був складений Протокол засідання комісії з розгляду актів. Копія Протоколу засідання комісії з розгляду актів та Розрахунок обсягу вартості не облікованої електричної енергії були направлені Відповідачу поштою рекомендованим листом. Однак, на день звернення позивача до суду із вказаним позовом, відповідач у добровільному порядку не сплатив вартість спожитої ним не облікованої електричної енергії.
Рішенням Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 10 грудня 2019 року позов задоволено.
Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що споживач допустилася порушень «Правил роздрібного ринку електричної енергії». за місцем свого проживання здійснила самовільне приховане підключення до електричної мережі, яка не є власністю ПАТ «Запоріжжяобленерго», що було зафіксовано в Акті про порушення. Відповідно до пункту 3.3. «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» позивачем визначена вартість не облікованої електричної енергії, які і підлягає стягненню в судовому порядку.
В апеляційній скарзі про скасування судового рішення і ухвалення нового про відмову у задоволені позову, ОСОБА_1 посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального права та невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи. Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що судом першої інстанції не дана оцінка аргументам відповідача про те, що позивач неправомірно застосував «Методику визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією». Судом першої інстанції не було встановлено, кому належить електрична мережа, до якої проведено підключення, і кому нанесено шкоду самовільним підключенням. Вважає, що позивач безпідставно здійснив нарахування вартості не облікованої електричної енергії за три роки, а не за 12 місяців, як це передбачено п. 2.7 Методики. 
У своєму відзиві на апеляційну скаргу ПАТ «Запоріжжобленерго» в особі Мелітопольського району електричних мереж вказало, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, оскільки її доводи зводяться до переоцінки доказів, які вже були предметом дослідження під час розгляду справи в суді першої інстанції та свідчать лише про не згоду із судовим рішенням. 
Відповідно до частини першої статті 368 ЦПК України у суді апеляційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті  369 цього Кодексу.
Згідно з частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Зважаючи на те, що справа є малозначною, її розгляд  здійснено в порядку письмового провадження, без виклику сторін.
Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга  не підлягає задоволенню.
Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. 
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Ухвалюючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції виходив з доведеності факту порушення споживачем п.8.2 ПКЕЕН, що є підставою для нарахування вартості не облікованої електричної енергії.
Колегія суддів погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції.
Встановлено, що 17.05.2019 працівниками Мелітопольського міського РЕМ ПАТ «Запоріжжяобленерго» було виявлено порушення ОСОБА_1 «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018.
Відповідач за місцем свого проживання здійснила самовільне приховане підключення до електричної мережі, яка не є власністю ПАТ «Запоріжжяобленерго», з порушенням схеми обліку. 
Дане порушення ПРРЕЕ було зафіксовано працівниками ММРЕМ в Акті про порушення № 00142458 від 17.05.2019. (а.с.6).
На підставі цього акта було здійснено нарахування вартості електричної енергії, яка була не облікована через порушення ПКЕЕН, відповідно до пункту 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 562 від 04.05.2006 року (далі - Методика). Період розрахунку складає з 07.10.2016 року по 04.05.2019 року включно.
За користування не облікованою електроенергією нараховано до сплати 65417,51 грн. Відповідач оплату нарахованої суми не здійснив.
Згідно із статтею 1 Закону України «Про електроенергетику» споживачами електроенергії є суб`єкти господарської діяльності та фізичні особи, які використовують енергію для власних потреб на підставі договорів про її продаж та купівлю.
Відповідно до статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.
Споживач забезпечує в установленому законом порядку безперешкодний доступ відповідальних представників енергопостачальника, підприємства, яке здійснює передачу енергії, до власних енергетичних установок для здійснення контролю за рівнем споживання енергії, відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого порядку, а також уповноважених осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, для здійснення державного енергетичного нагляду (контролю) за дотриманням вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії в порядку, визначеному Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Відповідно до статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.
Правопорушеннями в електроенергетиці є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією.
Методика розрахунку розміру шкоди, завданої енергопостачальнику внаслідок викрадення електроенергії, встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Станом на час виявлення порушення діяли Правила користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН), затверджені Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 червня 1999 року, які також регулювали відносини між громадянами та енергопостачальниками, обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.
Відповідно до пункту 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.
Згідно з пунктом 3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, яка також діяла на момент виявлення правопорушення, вартість не облікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури та в разі виявлення зазначених у ній порушень.
Пунктом 3.1 Методики передбачено, що підставою для застосування її положень є виявлення таких порушень ПКЕЕН: 1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕН, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; 3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів); 4) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку; 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку; 6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника; 7) використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.
Залежно від характеру виявленого порушення ПКЕЕН (підпункти 1-7 пункту 3.1 Методики) добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулами, які визначені пунктами 2.7, 3.4 та 3.6 цієї Методики. Кількість днів, яка береться для розрахунку обсягу самовільно спожитої електричної енергії, може становити шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, дванадцять місяців та три роки (пункт 3.3 Методики).
Згідно абзацу 2 п.п. «а» пункту 3.3 Методики,  якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу здійснюється перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж три роки.
Зібраними у справі доказами підтверджено, що при здійсненні технічної перевірки було виявлено самовільне підключення електричної проводки споживача до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку, точка підключення здійснена у стіні на вхідних проводках до кута біля приладу обліку, що підтверджується актом про порушення ПКЕЕН № 00142458 від 17.05.2019 року, а тому суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що споживачем було здійснено самовільне підключення поза приладу обліку електроенергії прихованим способом.
Враховуючи спосіб підключення, розрахунок збитків, завданих енергопостачальнику, правомірно здійснено позивачем відповідно до пункту 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією.
Суд першої інстанції врахував положення зазначених норм права та дійшов правильного висновку про задоволення позовних вимог ПАТ «Запоріжжяобленерго» про стягнення з відповідача заборгованості, погодившись з його розрахунком, здійсненого за формулою, визначеною підпунктом «а» пункту 3.3 Методики.
Посилання скаржника на те, що позивач неправомірно застосував «Методику визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», оскільки остання втратила чинність - є неспроможними.
Так, на виконання Закону України «Про електроенергетику» були прийняті підзаконні акти, а саме: «Правила користування електричною енергією для населення», затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999р. за №1357 та «Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затверджена Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України №562 від 04.05.2006р.
«Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затверджена Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України №562 від 04.05.2006р. втратила чинність 27 липня 2019 року.
Однак 11 червня 2017 року набрав чинності Закон України «Про ринок електричної енергії» від 13 квітня 2017 року, відповідно до п.22 Прикінцевих положень якого, нормативно – правові акти, прийняті на виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» діють до набрання чинності нормативно – правовими актами затвердженими на виконання цього Закону.
Тобто, «Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затверджена Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України №562 від 04.05.2006р. на час складання працівниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» акту про порушення 17.05.2019 року та на час засідання комісії 28.05.2019 року, була чинна, атому була застосована для здійснення розрахунку.
Доводи апеляційної стосовно того, що позивач безпідставно здійснив нарахування вартості не облікованої електричної енергії за три роки, а не за 12 місяців, як це передбачено п. 2.7 Методики, також не заслуговують на увагу.
Відповідно до п.п.5 п.3.1 «Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затверджена Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України №562 від 04.05.2006р., Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН самовільного підключення електроустановок, струмоутримувачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.
Пунктом п.3.5 Методики визначено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави, уразі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, та порушень, зазначених у підпунктах 5,6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 годинам.
Відповідно до другого абзацу п.п. «а» п.3.3 Методики, якщо споживач установив пристрій, що знижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три року.
Встановивши, що відповідач здійснив підключення прихованою електропроводкою до електромережі, що дало змогу споживати електричну енергію без обліку при вимкнених запобіжниках, суд першої інстанції вірно визначив, що позивачем був здійснений правильний розрахунок спожитої відповідачем електроенергії без обліку саме за період з 07.10.2016 року по 17.05.2019 року.
Інші приведені в апеляційній скарзі доводи є такими, що не спростовують висновків суду першої інстанції та не можуть бути прийняті до уваги, оскільки вони зводяться до переоцінки доказів і незгоди з висновками суду по їх оцінці.
Колегія суддів вважає, що рішення суду ухвалене з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування з мотивів, викладених в апеляційній скарзі, не вбачається, тому апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишенню без змін.
Згідно з ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. ст. 279, 368, 369, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.  
Рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 10 грудня 2019 року у цій справі залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту цієї постанови, лише у випадку якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до ЦПК України позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково. 
Головуючий:
Судді: