ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 753/17576/17                                       Прізвище судді (суддів) першої інстанції:                                                                                                                            Каліушко Ф.А.

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М   У К Р А Ї Н И

27 лютого 2020 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого – судді          Костюк Л.О.;                    
суддів:                                Бужак Н.П., Cобківа Я.М.;
за участю секретаря:      Несін К.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу   ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 09 грудня 2019 року (розглянута у письмовому порядку, м. Київ, дата складання повного тексту рішення - відсутня)  у справі за розглядом заяви ОСОБА_1 про роз`яснення рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві, третя особа: Київський міський військовий комісаріат, про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 (далі – позивач, заявник, ОСОБА_1 ) звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві, третя особа: Київський міський військовий комісаріат, в якому просить визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві за період з 01.04.2017 року щодо неподання до Київського міського військового комісаріату списків осіб відповідної категорії військовослужбовців ліквідованої Генеральної військової інспекції при Президентові України, пенсії яких підлягають перерахунку у зв`язку зі зміною посадових окладів для посадових осіб Адміністрації Президента України, до посад керівних працівників та спеціалістів якої прирівняно посади зазначеної категорії військовослужбовців, до якої належить позивач. Зобов`язати відповідача скласти та подати до Київського міського військового комісаріату списки осіб відповідної категорії військовослужбовців ліквідованої Генеральної військової інспекції при Президентові України, пенсії яких підлягають перерахунку у зв`язку зі зміною посадових окладів для посадових осіб Адміністрації Президента України, до посад керівних працівників та спеціалістів якої прирівняно посади зазначеної категорії військовослужбовців, а після отримання від Київського міського  військового комісаріату довідки про  розмір  грошового забезпечення позивача  здійснити перерахунок його пенсії та забезпечити її подальшу виплату, а також виплату недоплачених сум пенсії за минулий час з урахуванням нового розміру посадового окладу відповідно до правових норм чинного законодавства України.
Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 08 грудня 2017 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.
Не погоджуючись з судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції та ухвалити нову, якою задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що неподання відповідачем списків осіб, звільнених з ліквідованої Генеральної військової інспекції при Президентові України, у зв`язку зі зміною посадових окладів для посадових осіб Адміністрації Президента України, до посад керівних працівників та спеціалістів якої є прирівняними посади зазначеної категорії військовослужбовців, до якої також належить і позивач, що унеможливило на підставі таких списків виконати третій особі свій обов`язок щодо підготовки довідок про розмір грошового забезпечення осіб, зазначених у списку, що призвело до порушення права позивача на перерахунок пенсії на підставі такої довідки про розмір грошового забезпечення.
Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 05 лютого 2018 року апеляційну скаргу задоволено частково: постанову Дарницького районного суду м. Києва від 08.12.2017 скасувати, та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у м. Києві, третя особа - ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії  задоволено частково; визнано протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві за період з 01.04.2017 щодо неподання до Київського міського військового комісаріату списків осіб відповідної категорії військовослужбовців ліквідованої Генеральної військової інспекції при Президентові України, пенсії яких підлягають перерахунку у зв`язку зі зміною посадових окладів для посадових осіб Адміністрації Президента України, до посад керівних працівників та спеціалістів якої прирівняно посади зазначеної категорії військовослужбовців, до якої належить позивач; зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві скласти та подати до Київського міського військового комісаріату списки осіб відповідної категорії військовослужбовців ліквідованої Генеральної військової інспекції при Президентові України, пенсії яких підлягають перерахунку у зв`язку зі зміною посадових окладів для посадових осіб Адміністрації Президента України, до посад керівних працівників та спеціалістів якої прирівняно посади зазначеної категорії військовослужбовців; в іншій частині позовних вимог  відмовлено.
28.листопада.2019 року позивачем подано заяву про роз`яснення рішення, виконавчого документу у справі №753/17576/17.
Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від  09 грудня 2019 року у задоволенні заяви про роз`яснення судового рішення відмовлено.
Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції.
20 лютого 2020 року до Шостого апеляційного адміністративного суду Мельником В.М. подано клопотання про бажання брати участь у судовому засідання.
Надаючи оцінку зазначеному вище клопотанню колегія суддів зазначає наступне.
Так, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Перевіривши матеріали справи, апеляційну скаргу та подане клопотання, колегія суддів вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про проведення розгляду апеляційної за участю позивача у відкритому судовому засіданні та апеляційний розгляд проводити в порядку письмово провадження, як це передбачено ст. 311 КАС України.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню та погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відмови у роз`ясненні судового рішення у справі.
Відмовляючи у роз`яснення судового рішення у справі, суд першої інстанції виходив з того, що заявник звернувся з заявою про роз`яснення постанови суду, яку виніс Київський апеляційний адміністративний суд.
Надаючи правову оцінку зазначеним обставинам справи, а також наданим додатковим поясненням та запереченням сторін, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до ч. ч. 1, 2  ст. 254 КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.
Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.
Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.
Вказана стаття передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.
Незрозумілість судового рішення є оціночним поняттям, а доцільність роз`яснення судового рішення приймається на розсуд суду, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв.
Виходячи з положень  ст. 254 КАС України, роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.
Пунктом 19 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 №7 «Про судове рішення в адміністративній справі» визначено, що в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.
Отже, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.
Також, роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для таких, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.
Роз`яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз`яснення її неможливо виконати, оскільки високою є імовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.
Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 11.08.2016 року по справі №К/800/51749/16.
Колегія суддів звертає увагу на те, що дана стаття передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.
Незрозумілість судового рішення є оцінним поняттям, а доцільність роз`яснення судового рішення приймається за розсудом суду, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв (здоровий глузд, зрозумілість для звичайної розумної людини без юридичної освіти).
Колегія суддів зветає увагу на те, що як вбачається з зазначених у заяві про роз`яснення постанови суду питань, заявник не просить роз`яснити суть прийнятого рішення, а ставить питання, які відносяться до безпосереднього виконання рішення суду, зокрема, зазначає про існуючі механізми виконання рішення суду.
Проте, колегія суддів зазначає, що роз`яснення судового рішення за своєю суттю є одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.
При цьому, роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що здійснюють його виконання. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.
Отже, роз`яснення судового рішення має бути зумовленим його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом не дотримані вимоги ясності та визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.
Разом з тим, конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а зі змісту закону суд доходить висновку, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.
Процесуальна процедура роз`яснення судового рішення виключає можливість будь-яким чином змінювати його зміст, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.
Проте, колегія суддів зазначає, що роз`яснення судового рішення за своєю суттю є одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.
При цьому, роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що здійснюють його виконання. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.
Отже, роз`яснення судового рішення має бути зумовленим його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом не дотримані вимоги ясності та визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.
Разом з тим, конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а зі змісту закону суд доходить висновку, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.
Процесуальна процедура роз`яснення судового рішення виключає можливість будь-яким чином змінювати його зміст, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.
Водночас, пунктом 19 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про судове рішення в адміністративній справі» від 20 травня 2009 року встановлено, що за правилами статті  КАС України роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим.  Це питання розглядається тільки судом, який ухвалив судове рішення. Під судом, який ухвалив судове рішення, необхідно розуміти суддю, який ухвалив таке рішення одноособово, або колегію суддів, якщо судове рішення ухвалювалося таким складом суду. Тому суди повинні враховувати, що є неприпустимим роз`яснення судового рішення, ухваленого суддею одноособово, судом у колегіальному складі. Так само є неприпустимим роз`яснення судового рішення, ухваленого судом у колегіальному складі, суддею одноособово.
Колегія суддів звертає увагу на те, що заявник звернувся до Дарницького районного суду з заявою про роз`яснення постанови суду, яку виніс Київський апеляційний адміністративний суд, в задоволенні заяви тому суд апеляційної інстанції дійшов до правильного висновку, що у задоволенні заяви про роз`яснення ОСОБА_1 слід відмовити, оскільки роз`яснення судового рішення розглядається тільки судом, який ухвалив дане судове рішення, тобто заявнику слід звернутися з даною заявою до Київського апеляційного адміністративного суду, як до суду який ухвалив дане судове рішення та яке заявник просить роз`яснити.
Доводи апеляційної скарги спростовуються вищевикладеним та є таким, що не відповідають обставинам справи.
Зі змісту частин 1-4 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.                    
З урахуванням вище викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції ухвалено судове рішення з додержання норм процесуального та матеріального права, в зв`язку з чим вимоги апеляційної скарги  не підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст. 2, 10, 11, 241, 242, 243, 250, 251, 308, 310, 312, 316, 321, 322, 328, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:
           
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – залишити без задоволення, а ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від  09 грудня 2019 року – без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, проте на неї може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ст. 329 КАС України.

Головуючий суддя:                                                                      Л.О. Костюк 
                    
Судді:                                                                                          Н.П. Бужак,

                                                                                                    Я.М. Собків