ПОСТАНОВА 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2020 року 
м. Черкаси   

Справа № 712/16607/19		
Провадження № 22-ц/821/403/20		
категорія: на ухвалу 	  	

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого: Василенко Л. І., 
суддів: Єльцова В. О., Нерушак Л. В.
секретаря: Винник І. М.
учасники справи: 
позивач - Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Черкаській області; 
відповідач - Управління Держпраці у Черкаській області, 

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Черкаській області на ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 27 грудня 2019 року у справі за позовом Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Черкаській області до Управління Держпраці у Черкаській області, треті особи: Приватне підприємство «СпецКріо-Черкаси», Федерація професійних спілок Черкаської області, Департамент соціальної політики Черкаської міської ради про скасування акту за формою Н-1/П від 30 липня 2019 року та зобов`язання провести повторне розслідування: у складі головуючого судді Пироженко В. Д. 

в с т а н о в и в :

23 грудня 2019 року Управління виконавчої дирекції ФСС України у Черкаській області звернулося в суд з позовом до Управління Держпраці у Черкаській області, треті особи: ПП «СпецКріо-Черкаси», Федерація професійних спілок Черкаської області, Департамент соціальної політики Черкаської міської ради про скасування акту за формою Н-1/П від 30 липня 2019 року та зобов`язання провести повторне розслідування. 
Вимоги мотивовані тим, що 10 серпня 2018 року стався нещасний випадок зі смертельним наслідком з ОСОБА_1 . Відповідно до наказу Управління Держпраці у Черкаській області від 27 серпня 2018 року № 162-р призначено комісію зі спеціального розслідування нещасного випадку у ПП «СпецКріо-Черкаси». Наказом від 07 вересня 2018 року №170-Пр. продовжено термін спеціального розслідування нещасного випадку із смертельним наслідком у ПП «СпецКріо-Черкаси». 
За результатами розслідування, комісією нещасний випадок визнано таким, що пов`язаний з виробництвом відповідно до підпункту 2 пункту 16 «Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві» затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232, та складений акт за формою Н-1/П від 31 липня 2019 р. Вважають, що комісією невірно встановлені обставини та висновки комісії про визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом є хибний, оскільки неповно з`ясовані обставини нещасного випадку, зокрема, не повна перевірка обставин, за яких стався нещасний випадок, надання комісією переваги одним поясненням перед іншими не взято до уваги пояснення ОСОБА_2 , ОСОБА_3 
Управління виконавчої дирекції ФСС України у Черкаській області звернулося з листом від 24 жовтня 2019 року № 02-12-1995 до управління Держпраці у Черкаській області з пропозицією провести у відповідності до п. 54, 58 Порядку повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку, що стався 10 серпня 2018 року з вантажником ПП «СпецКріо-Черкаси», спеціальною комісією в іншому складі, з врахуванням вищезазначених обставин. 
28 листопада 2019 року надійшла відповідь управління Держпраці у Черкаській області від 25 листопада 2019 року № 9855/07-21/6165, якою відмовлено у проведенні повторного спеціального розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 , вказано на відсутність підстав для цього. Вважає, що відмова у проведенні повторного спеціального розслідування нещасного випадку є неправомірною, оскільки така бездіяльність управління Держпраці у Черкаській області є прямим порушенням п. 54, 58 Порядку.
За викладених обставин Управління виконавчої дирекції ФСС України у Черкаській області просило суд скасувати акт проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 10 серпня 2018 року в ПП «СпецКріо-Черкаси» з ОСОБА_1 за формою Н-1/П від 30 липня 2019 року та зобов`язати провести повторне розслідування. 
Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 27 грудня 2019 року у відкритті провадження у справі за позовом Управління виконавчої дирекції ФСС України у Черкаській області до Управління Держпраці у Черкаській області, треті особи: ПП «СпецКріо-Черкаси», Федерація професійних спілок Черкаської області, Департамент соціальної політики Черкаської міської ради про скасування акту за формою Н-1/П від 30 липня 2019 р. та зобов`язання провести повторне розслідування відмовлено. При цьому суд виходив з положень п. 1 ч. 1. ст. 186 ЦПК України.
Ухвала мотивована тим, що у змісті позовної заяви порушується питання між суб`єктами владних повноважень щодо зобов`язання провести повторне розслідування нещасного випадку, який стався 10 серпня 2018 року в ПП «СпецКріо-Черкаси» з ОСОБА_1 , тому суд дійшов висновку, що позивачу необхідно звернутися з адміністративним позовом до суб`єкта владних повноважень, і дана справа підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, предметна юрисдикція якого належить до Окружного адміністративного суду. 
Не погоджуючись з даною ухвалою суду Управління виконавчої дирекції ФСС України у Черкаській області подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права просило її скасувати. 
Апеляційна скарга мотивована тим, що при постановленні вказаної ухвали суд неповно з`ясував обставини справи, коло учасників справи та підстави звернення до суду. Позиція суду про вирішення даного спору в порядку визначеному КАС України, а не ЦПК України, не ґрунтується на правильному застосуванні норм процесуального права. У справі, що є предметом розгляду, спір стосується оскарження акту про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом Н-1/П від 31 липня 2019 року, який складений комісією зі спеціального розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 . 
До компетенції адміністративних судів належать спори фізичних і юридичних осіб з органами державної влади, органом місцевого самоврядування їхньою посадовою чи службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів, прийнятих або вчинених ними під час здійснення владних управлінських функцій, крім спорів для яких законом установлений інший порядок судового рішення. 
Процедуру проведення розслідування та проведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, визначено порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року. Спеціальне розслідування нещасних випадків, що спричинили тяжкі наслідки проводяться за рішенням Управління Держпраці або його територіальних органів залежно від характеру і ступеня тяжкості травми. 
Комісія, яка була створена для розслідування нещасного випадку, що стався 10 серпня 2018 року з ОСОБА_1 не здійснювала владні, або управлінські функції на підставі законодавства, а розслідувала нещасний випадок на виробництві, про що 30 липня 2019 року склала відповідний акт за формою Н-1/П, який не є рішенням суб`єкта владних повноважень, а тому не може бути предметом оскарження в порядку адміністративного провадження. 
Оскарження актів комісії, що розслідувала нещасний випадок на виробництві, а не здійснювала владні управлінські функції має здійснюватися за правилами цивільного судочинства. Отже, за суб`єктним складом сторін та характером спірних правовідносин ця справа підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.
Відповідач правом на подання до суду відзиву на апеляційну скаргу не скористався і своїх заперечень щодо змісту та вимог апеляційної скарги до апеляційного суду не направив.
Згідно з ч. 3 ст. 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
У відповідності до ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Судова колегія, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 124 Конституції України правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Делегування функцій судів, а також привласнення цих функцій іншими органами чи посадовими особами не допускаються. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.
Згідно із положеннями ст. ст. 55, 124 Конституції України кожна особа має право, в порядку встановленому ЦПК України, звернутися до належного за підсудністю суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
За ст. 125 Конституції України судоустрій в Україні будується за принципами територіальності й спеціалізації та визначається законом.
Система судів загальної юрисдикції є розгалуженою. Судовий захист є основною формою захисту прав, інтересів та свобод фізичних і юридичних осіб, державних та суспільних інтересів.
За вимогами ч. 1 ст. 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суди спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.
Важливість визначення юрисдикції підтверджується як закріпленням у Конституції України принципу верховенства права, окремими елементами якого є законність, правова визначеність та доступ до правосуддя, так і прецедентною практикою Європейського суду з прав людини.
Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.
Матеріалами справи встановлено, що 10 серпня 2018 року стався нещасний випадок зі смертельним наслідком з ОСОБА_1 . 
Відповідно до наказу Управління Держпраці у Черкаській області від 27 серпня 2018 року № 162-р призначено комісію зі спеціального розслідування нещасного випадку у ПП «СпецКріо-Черкаси». Наказом від 07 вересня 2018 року № 170-Пр. продовжено термін спеціального розслідування нещасного випадку із смертельним наслідком у ПП «СпецКріо-Черкаси».
За результатами розслідування комісією нещасний випадок визнано таким, що пов`язаний з виробництвом відповідно до підпункту 2 п. 16 «Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві» затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30листопада 2011 року № 1232, та складений акт за формою Н-1/П від 30 липня 2019 року. 
Трьома членами комісії, - страховим експертом з охорони праці Черкаського міського відділення Управління виконавчої дирекції ФСС України у Черкаській області ОСОБА_5, заступником директора ПП «СпецКріо-Черкаси» ОСОБА_9, заступником директора ПП «СпецКріо-Черкаси» ОСОБА_4 акт спеціального розслідування за формою Н-1/П підписаний з окремою думкою, щодо незгоди з висновком комісії про визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом. 
Управління виконавчої дирекції ФСС України у Черкаській області звернулося з листом від 24 жовтня 2019 року до управління Держпраці у Черкаській області з пропозицією провести у відповідності до п. 54, 58, Порядку повторне спеціальне розслідування нещасного випадку, що стався 10 червня 2018 року з вантажником ПП «СпецКріо-Черкаси», спеціальною комісією в іншому складі, з урахуванням вищезазначених обставин. 
28 листопада 2019 року надійшла відповідь управління Держпраці у Черкаській області від 25 листопада 2019 року № 9855/07-21/6165, якою відмовлено у проведенні повторного спеціального розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 з посиланням на відсутність підстав для цього. 
Вважаючи, що відмова у проведенні повторного спеціального розслідування нещасного випадку є неправомірною, оскільки така бездіяльність управління Держпраці у Черкаській області є прямим порушенням п. 54, 58 Порядку, Управління виконавчої дирекції ФСС звернулося до суду з позовною заявою про скасування акту за формою Н-1/П від 30 липня 2019 року та зобов`язання провести повторне розслідування.
Водночас, суд першої інстанції посилаючись на те, що вказана позовна заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства та керуючись при цьому п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України відмовив у відкритті провадження у справі. 
Згідно зі ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, а відповідно до правила ч. 1 ст. 19 цього ж Кодексу суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.
Згідно із ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
На підставі п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України суб`єктом владних повноважень є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.
Індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (пункт 19 частини першої статті 4 КАС України).
Пунктом 1 ч. 1 ст. 19 КАС України визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом установлено інший порядок судового провадження.
Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними під час здійснення владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок 
Процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, що сталися на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, визначено Порядком розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 № 1232 (далі - Порядок).
Відповідно до п. 38 Порядку, спеціальне розслідування нещасного випадку (крім випадків, передбачених п. 39 цього Порядку) проводиться комісією із спеціального розслідування нещасного випадку (далі - спеціальна комісія), утвореною територіальним органом Держпраці за місцезнаходженням підприємства або за місцем настання нещасного випадку, у разі, коли нещасний випадок стався з фізичною особою - підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно, або внаслідок дорожньо-транспортної пригоди (події) за погодженням з органами, представники яких входять до її складу. До складу спеціальної комісії входять: посадова особа територіального органу Держпраці (голова комісії); представник Фонду за місцезнаходженням підприємства або за місцем настання нещасного випадку в разі, коли нещасний випадок стався з фізичною особою - підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно, або внаслідок дорожньо-транспортної пригоди; представник органу управління підприємства або місцевої держадміністрації у разі, коли зазначений орган відсутній або нещасний випадок стався з фізичною особою - підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно, або внаслідок дорожньо-транспортної пригоди; представник роботодавця або роботодавець (у виняткових випадках); представник первинної організації профспілки незалежно від членства потерпілого в профспілці (у разі наявності на підприємстві кількох профспілок - представник профспілки, членом якої є потерпілий, а у разі відсутності профспілки - уповноважена займаними працівниками особа з питань охорони праці); представник профспілкового органу вищого рівня або територіального профоб`єднання за місцем настання нещасного випадку; представник закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, який здійснює санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємством, або такого закладу за місцем настання нещасного випадку, якщо він стався з фізичною особою - підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно, у разі розслідування випадку гострого професійного захворювання (отруєння); представник Держсільгоспінспекції у разі, коли нещасний випадок стався під час експлуатації зареєстрованих в ній сільськогосподарських машин (тракторів, самохідних шасі, самохідних сільськогосподарських, дорожньо-будівельних і меліоративних машин, тракторних причепів, обладнання тваринницьких ферм, посівних та збиральних машин). 
Потерпілий, члени його сім`ї або уповноважена особа, яка представляє його інтереси, не входять до складу спеціальної комісії, але мають право брати участь у засіданнях спеціальної комісії, висловлювати свої пропозиції, додавати до матеріалів розслідування документи, що стосуються нещасного випадку, викладати особисту думку щодо обставин і причин нещасного випадку та одержувати від голови спеціальної комісії інформацію про хід проведення розслідування. 
Як убачається з матеріалів справи, до складу комісії, яка проводила розслідування нещасного випадку, що стався 10 серпня 2018 року з ОСОБА_1 на території ПП «СпецКріо-Черкаси» увійшли: голова комісії Павленко І. А. - начальник відділу розслідування, аналізу, обліку аварій і виробничого травматизму та інспектування Управління Держпраці у Черкаській області; члени комісії: ОСОБА_5 - страховий експерт з охорони праці Черкаського міського відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Черкаській області; ОСОБА_6 - технічний інспектор праці Федерації профспілок Черкаської області; ОСОБА_7 - головний спеціаліст відділу праці та соціального партнерства Управління розвитку соціальної сфери Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради; ОСОБА_9 - заступник директора ПП «СпецКріо-Черкаси», ОСОБА_8 - уповноважена особа від трудового колективу, тобто не лише представники органів державної влади, але й інші особи, в тому числі представники підприємства, яке є позивачем.
При цьому, комісія у складі зазначених осіб не здійснювала владні управлінські функції на підставі законодавства, а розслідувала нещасний випадок на виробництві, про що 30 липня 2019 року склала відповідні акти за формами Н-1/П, який не є рішенням суб`єкта владних повноважень, а тому не може бути предметом оскарження в адміністративному суді.
Відповідно до ст. 43 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» акт розслідування нещасного висновку на виробництві є одним з документів, необхідних для розгляду Фондом соціального страхування справ про страхові виплати.
Відповідно до ст. 17 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» спори, що виникають із правовідносин за цим законом, вирішуються в судовому порядку. Частиною 3 ст. 17 наведеного закону визначено, що спори щодо розміру шкоди та прав на її відшкодування, накладення штрафів та з інших питань вирішуються в судовому порядку. 
Справи про оскарження актів розслідування випадків і хронічних професійних захворювань розглядаються в порядку цивільного судочинства, оскільки спір стосується життя, здоров`я фізичної особи, що є її особистим майновим правом, захист якого здійснюється, зокрема за нормами цивільного законодавства (ст. 275 ЦК України), або виникають із трудових правовідносин. 
Подібні правові позиції викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 2а-2555/11/2670, від 23 січня 2019 року у справі № 522/24781/16-ц, від 30 січня 2019 року у справі № 805/1930/18-а, від 13 лютого 2019 року у справі № 826/4176/18, від 27 березня 2019 року у справі № 640/14775/16-ц.
На підставі викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що виходячи з суб`єктного складу правовідносин, предмету спору та характеру спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності даний спір підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. В свою чергу суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про відмову у відкритті провадження у справі з тих підстав, що заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. 
У відповідності до вимог ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
За наведених обставин апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції - скасуванню та направленню справи на продовження розгляду до суду першої інстанції.
Керуючись ст. ст. 367, 374, 379, 382, 384, 389 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в  :

Апеляційну скаргу Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Черкаській області задовольнити.
Ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 27 грудня 2019 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення, в порядку та за умов визначених ЦПК України.
Текст постанови складено 25 лютого 2020 року.

Головуючий Л .І. Василенко 

Судді:                                     В. О. Єльцов 

Л. В. Нерушак