Ухвала
23 січня 2020 року
м. Київ
справа № 127/21241/17
провадження № 51-313ск20
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого          ОСОБА_1 , 
суддів                        ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 
розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_4 на вирок Вінницького апеляційного суду від 23 грудня 2019 року щодо нього, 
встановив:
ОСОБА_4 звернувся до суду з касаційною скаргою на вищевказане судове рішення.
Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК), колегія суддів дійшла висновку, що її слід залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків.
Так, згідно з п. 4 ч. 2 ст. 427 КПК в касаційній скарзі має бути наведено вимоги особи, яка подала касаційну скаргу, з їх обґрунтуванням і зазначено, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.
Підстави для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції визначено у ч. 1 ст. 438 КПК. При вирішенні питання про наявність зазначених підстав суд касаційної інстанції має керуватися статями 412–414 КПК.
Отже, посилаючись на незаконність судових рішень, особа, яка подає касаційну скаргу, повинна вказати на конкретні порушення закону, передбачені ст. 438 КПК, що є підставою для їх зміни чи скасування, а також належним чином обґрунтувати свої доводи.
У касаційній скарзі засуджений ОСОБА_4 оскаржене судове рішення просить скасувати через істотне порушення вимог кримінального процесуального закону. За змістом ст. 412 КПК істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог КПК, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення. В частині 2 зазначеної статті визначено перелік підстав за наявності яких судове рішення 
у будь-якому разі підлягає скасуванню.
Перевіривши касаційну скаргу засудженого, колегія суддів дійшла висновку, що з її змісту не вбачається яких саме істотних порушень вимог кримінального процесуального закону допустився суд апеляційної інстанцій при розгляді кримінального провадження щодо ОСОБА_4 . 
Зазначаючи про правомірність визнання судом першої інстанції недопустимими доказами ухвал слідчого судді стосовно надання дозволу на проведення окремих негласних слідчих (розшукових) дій, не вказує яких саме істотних порушень було допущено Вінницьким апеляційним судом з даного питання при скасуванні виправдувального вироку Вінницького міського суду Вінницької області від 
15 травня 2019 року, а також яким чином вони вплинули на законність 
та обґрунтованість судового рішення та були би безумовною підставою 
для скасування ухвали суду апеляційної інстанції касаційним судом.
Відповідно до ст. 433 КПК суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в оскаржуваному судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу.
Разом з тим, засуджений не погоджується із оцінкою доказів судом апеляційної інстанції та надає їм власну оцінку, а також посилається на невідповідність висновків суду фактичним обставинам кримінального провадження, що відповідно до вимог ст. 438 КПК не є підставою для скасування судових рішень судом касаційної інстанції.
Окрім того, в порушення вимог ч. 5 ст. 427 КПК до касаційної скарги не додано належним чином завіреної копії оскаржуваного судового рішення. 
Наявність вказаних недоліків перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.
Відповідно до ст. 429 КПК суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу було подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК, постановляє ухвалу про залишення касаційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки скарги і встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів із дня отримання ухвали особою, котра подала касаційну скаргу.
Врахувавши вищенаведене, керуючись положеннями ст. 429 КПК, з огляду
на те, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що скаргу необхідно залишити 
без руху і надати строк на усунення недоліків.
Керуючись ст. 429 КПК, Суд
постановив:
Касаційну скаргу ОСОБА_4 залишити без руху та встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків касаційної скарги – п`ятнадцять днів із дня її отримання.
Роз`яснити, що касаційна скарга повертається в разі, якщо особа в установлений строк не усунула недоліків касаційної скарги, залишеної без руху.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Судді:

ОСОБА_1                                ОСОБА_2                                   ОСОБА_3