ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ  УКРАЇНИ

04 березня 2020 р.	м.Одеса	Справа № 522/14475/19	
Головуючий в 1 інстанції: Єршова Л.С.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду 
у складі: головуючої судді - Шевчук О.А.,
суддів: Бойка А.В., Федусика А.Г.,
при секретарі Жигайлової О.Е.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області  на рішення Приморського районного суду м.Одеси від  26 грудня              2019 року, ухвалене в порядку письмового провадження у м.Одесі у справі   за позовом                  ОСОБА_1 до   Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про скасування постанови

ВСТАНОВИЛА: 
У серпні  2019 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до відповідача    про визнання незаконними та скасування постанов №125 від 10.06.2019 року, №126 від 10.06.2019 року, №127 від 10.06.2019 року про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності та закриття проваджень у справах.
В обґрунтування позову зазначалось, що  позивач був неправомірно притягнутий до відповідальності за порушення містобудівельного законодавства, оскільки позивачем не проводились будівельні роботи, а обставини викладені в службовій записці від 18.02.2019р. про виявлення самочинного будівництва не відповідають дійсним обставинам справи. Крім того, позивач зазначив, що його не було повідомлено належним чином про дату та час проведення перевірки Департаментом ДАБІ в Одеській області. Представник позивача ОСОБА_3 участь в перевірці не приймав та взагалі в травні місяці не представляв інтереси позивача. Акт перевірки, припис та протокол про адміністративне правопорушення позивачем отримано не було.
Рішенням Приморського районного суду м.Одеси від  26 грудня 2019 року позов задоволено. 
Не погоджуючись з таким рішенням, відповідач надав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити. Доводами апеляційної скарги  зазначено, що відповідачем  28.05.2019 року була проведена позапланова перевірка  в присутності представника позивача ОСОБА_3. Від отримання та підписання, складених за результатом позапланової перевірки акту № ТФПП-2705/8, протоколів про адміністративне правопорушення та припису про усунення порушення вимог законодавства, представник позивача Дудник Юрій Григорович відмовився. Крім того, апелянт зазначає, що на адресу позивача належним чином було надіслано: акт перевірки, протоколи про адміністративне правопорушення, припис про усунення правопорушення та постанови по справі про адміністративне правопорушення. 
Відзив на апеляційну скаргу позивачем до суду апеляційної інстанції не надано.
Справу було призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.
Особи, що беруть участь у справі, про дату, час і місце судового  розгляду були сповіщені належним чином відповідно до ст. 124-130 КАС України, в судове засідання не з`явились, враховуючи що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні не обов`язкова, колегія суддів у відповідності до ч. 2 ст. 313 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності сторін. 
Згідно ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. 
Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що на підставі направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 27.05.2019р. головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ДАБІ в Одеській області Оліщуком Юрієм Анатолійовичем у період з 27.05.2019р. по 28.05.2019р. було проведено позапланову перевірку щодо виконання будівельних робіт у квартирі 28 (з розподілом на кв. 28/1 , кв. 28/2 , кв. 28 /3, кв. 28 /4, кв. 28/5, кв. 28/6) за адресою: м.Одеса, вул..Рішельєвська, 11 та дотримання суб`єктом містобудування Тік Менахем та Курскал Рефаел вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу (розпорядження) Державної архітектурно-будівельного контролю» від 08.09.2015р. №976. За результатами перевірки складено акт від 28.05.2019р. за № ТФПП-2705/8.
28.05.2019р. Департаментом ДАБІ в Одеській області винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.
28.05.2019 р. головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ДАБІ в Одеській області складено протокол про адміністративне правопорушення передбаченого ч.7 ст. 96 КУПАП. Особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 10 год. 25 хв. 10.06.2019 р. у приміщенні Департаменту ДАБІ в Одеській області.
28.05.2019 р. головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ДАБІ в Одеській області складено протокол про адміністративне правопорушення передбаченого ч.12 ст. 96 КУПАП. Особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 10 год. 00 хв. 10.06.2019 р. у приміщенні Департаменту ДАБІ в Одеській області.
28.05.2019 р. головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ДАБІ в Одеській області складено протокол про адміністративне правопорушення передбаченого ч.13 ст. 96 КУПАП. Особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 10 год. 10 хв. 10.06.2019р. у приміщенні Департаменту ДАБІ в Одеській області.
10.06.2019 року за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, Головний інспектор виніс постанову №125 по справі про адміністративне правопорушення, якою визнав позивача винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 КУпАП, та накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляду штрафу в сумі 51000 грн.
10.06.2019 року за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, Головний інспектор виніс постанову №126 по справі про адміністративне правопорушення, якою визнав позивача винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 12 ст. 96 КУпАП, та накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 17000 грн.
10.06.2019 року за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, Головний інспектор виніс постанову №126 по справі про адміністративне правопорушення, якою визнав позивача винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП, та накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 17000 грн.
Постанови про адміністративне правопорушення обґрунтовані тим, що позивач виконував будівельні роботи з реконструкції квартири №28 з розподілом на кв. №28/2 , кв. №28/4, кв. №28 /5 станом на лютий 2019 року виконувались будівельні роботи про що сповіщалось у службовій записці від 18.02.2019р. (вхідний від 22.02.2019р. №118) головного інспектора будівельного нагляду Департаменту ДАБІ в Одеській області Олещука Ю.А. з надбудовою мансардного поверху по вул. Рішельєвській, 11 у м.Одесі , який в подальшому був зруйнований пожежею, на час перевірки будинок знаходився без даху. Отже будівельні роботи з надбудови виконувались після реєстрації права власності без належно оформлених дозвільних документів. Таким чином замовником будівництва Тік Менахем самочинно виконував будівельні роботи з реконструкції квартири та надбудовою мансардного поверху (з розподілом на кв. 28 /2, кв. 28 /4, кв. 28/5) по   вул . Рішельєвська, 11 у м.Одеса , тим самим порушено ст. 25, ч .1 ст. 34 та абз.1 ч.2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз. 2 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011р. №466.
28.08.2019 року на адресу позивача були направлені рекомендованим листом №1015-01/11-3904: акт перевірки № ТФПП-2707/8, протоколи про адміністративне правопорушення та припис про усунення порушень.
Рекомендованим листом за вих. № 1015-01/11-4395 від 10.06.2019 року на адресу позивача було направлено: постанови №125, №126, №127 по справі про адміністративне правопорушення від 10.06.2019 року.
Задовольняючи позовні вимоги судом першої інстанції зазначено про перебування позивача за межами території України на момент проведення перевірки та винесення оскаржуваних постанов про адміністративне правопорушення, а також про відсутність представника позивача    ОСОБА_3  під час вказаної перевірки.  Також, судом встановлено, що справу було розглянуто без позивача, а крім того  сповіщення позивача про розгляд справи щодо притягнення до адміністративної відповідальності. 
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.
Статтею 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.
Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (надалі - Порядок №553) визначена процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Згідно з пунктом 1 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.
Відповідно до п.5 Порядку №533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Згідно з п.п.7, 9 Порядку №533 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Відповідно до п.12 Порядку №533 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані:
- у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;
- дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами;
- ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством;
- за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю;
- надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.
Пунктами 16-20 Порядку №533 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).
Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.
Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.
Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Таким чином, державний архітектурно-будівельний контроль повинен здійснюватися - в присутності суб`єкта містобудування, який повинен ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом, має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень тощо.
Відповідно до п.21 Порядку №533, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
При цьому, відповідно до вимог ст.254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.
Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Згідно з вимогами ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.
У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.
При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.
Зі спірних постанови вбачається, що позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.7, 12, 13 ст.96 КУпАП.
Відповідно до ст.285 КУпАП, постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.
Копія постанови вручається під розписку. У разі якщо копія постанови висилається, про це робиться відповідна відмітка у справі.
Відповідно до ст.268 КпАП України особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Підпункт 3 п.20 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою КМ України від 06.04.1995 року №244 (надалі - Порядок №244), передбачає, що посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує, зокрема, чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.
Відповідно до п.21 Порядку №244 посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Отже, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис та протокол, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, щодо змісту протоколу, а також викласти мотиви своєї відмови від підписання протоколу, приймати участь у розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
В той же час, посадова особа ДАБІ зобов`язана у разі встановлення під час перевірки порушень містобудівного законодавства скласти акт перевірки та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який надати для підпису суб`єкту містобудування, стосовно якого проведено перевірку, а в разі відмови від його підписання - направити протокол рекомендованим листом з повідомленням, повідомити суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, про час і місце розгляду справи, а при розгляді справи - з`ясувати чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.
Проте, як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, відповідачем зазначені вимоги виконані не були, а перевірка була проведена без позивача - суб`єкта містобудування та/або її уповноваженого представника.
Апелянт зазначає, що перевірка була проведена в присутності представника позивача ОСОБА_3 .
Проте матеріалами справи встановлено, що позивач ОСОБА_1 під час скаладання акту перевірки  та розгляду справи про адміністративне прправопорушення в Україні не перебував, що підтверджується штампами в паспорті про перетин  кордону (а.с.177-179). 
Щодо доводів апелянта про присутність представника позивача   ОСОБА_3 ,  судом встановлено, що  згідно відповіді наданої останнім, ОСОБА_3 не був присутній під час проведення перевірки, відповідачем останній не повідомлявся про складання актів про виявленні правопорушення та відповідно про притягнення його клієнта до відповідальності. Крім того, ОСОБА_3 повідомляє, що в травні 2019 року інтереси ОСОБА_1  не представляв, під час перевірки не був присутній, більш того не міг підписувати чи відмовлятись підписувати будь-які документи від імені позивача. Про розгляд справи про адміністративне правопорушення яке відбулос 10.06.2019 року  останньому також відомо не було (а.с.176).  
Таким чином, вищезазначені обставини дають підстави для висновку, що відповідачем при складанні  акту перевірки та протоколів  про адміністративне правопорушення від 28.05.2019 року вказані неправдиві відомості стосовно присутності під час перевірки представника позивача, а також про відмову від отримання та підписання складених за результатом позапланової перевірки 28.05.2019 року: акту, протоколів про адміністративне правопорушення та припису.
Зі змісту матеріалів справи, зокрема, акту перевірки, припису та протоколів про правопорушення в сфері містобудівної діяльності, вбачається, що нібито представник позивача відмовився від отримання своїх примірників цих документів, про що зроблено відповідний запис, у зв`язку з чим вони, як того вимагає п.21 Порядку №533, були направленні поштою, однак в матеріалах справи відсутні докази присутності ОСОБА_3 під час проведення перевірки. 
Також, з матеріалів справи  вбачається відсутність доказів  отримання позивачем поштових відправлень 6501212658627 та 6504409302270.
Доказів того,  що  позивач  був належним чином повідомлений про призначення перевірки порушень містобудівного законодавства та своєчасно повідомлений про розгляд справи в матеріалах справи відсутні.
Таким чином, суд першої інстанції правильно встановив, що прийняття оскаржуваних   постанов    було здійснено із порушенням вимог Порядку №533, оскільки позивача було позбавлено права надати зауваження на протокол, пояснення по суті вказаних у ньому порушень, не ознайомлено позивача з протоколом, не роз`яснено права та обов`язки.
Решта доводів апелянта  висновків рішення суду першої інстанції не спростовують. Згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від                         характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).
Згідно з статтею 19 Конституції України  органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені  Конституцією та законами України.  
Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно зі ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78     цього Кодексу. Докази суду надають учасники справи. 
Відповідно до ст.72,73,75,76 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Згідно частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
На підставі вищевикладеного, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що рішення суду ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеній постанові, у зв`язку з чим підстав для її скасування не вбачається. 
Відповідно до ч.1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись  ст. ст. 286, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області  - залишити без задоволення.
Рішення Приморського районного суду м.Одеси від 26 грудня 2019 року - залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і не може бути оскаржена.

Головуюча суддя:                                                                                          О.А. Шевчук 

Суддя:                                                                                                             А.В. Бойко 

          Суддя:                                                                                                             А.Г. Федусик