Ухвала
23 січня 2020 року
м. Київ
 
справа № 676/1784/17
провадження № 61-1304ск20 
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Усика Г. І., розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 17 вересня 2019 року у складі судді Семенюк В. В. та постанову Хмельницького апеляційного суду від 
11 грудня 2019 року у складі колегії суддів: Талалай О. І., Корніюк А. П., 
П`єнти І. В. у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Хмельницькгаз», Товариства з обмеженою відповідальністю «Хмельницькгаззбут», третя особа - Департамент соціального захисту населення Кам`янець-Подільської міської ради, про зобов`язання вчинити дії, стягнення коштів та відшкодування моральної шкоди,
 
ВСТАНОВИВ:
 
Короткий зміст заявлених вимог 
 
У квітні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Хмельницькгаз» (далі - АТ «Оператор газорозподільної системи «Хмельницькгаз»), Товариства з обмеженою відповідальністю «Хмельницькгаззбут» (далі - ТОВ «Хмельницькгаззбут»), третя особа - Департамент соціального захисту населення Кам`янець-Подільської міської ради, про зобов`язання вчинити дії, стягнення коштів та відшкодування моральної шкоди.
 
Позов мотивував тим, що він є власником квартири АДРЕСА_1 , інвалід ІІ групи внаслідок війни, він має право на стовідсоткову знижку плати за користування комунальними послугами. 
 
26 вересня 2017 у його квартирі було встановлено лічильник для обліку використання природного газу, та за період з 01 жовтня 2016 року по березень 2017 року, нараховано плату за спожитий газ у сумі 385,84 грн. 
 
Посилаючись на те, що нарахування плати за спожитий газ є незаконним, оскільки здійснено без урахування його права на знижку, просив зобов`язати «Оператор газорозподільної системи «Хмельницькгаз» здійснити перерахунок об`ємів спожитого природного газу та плати за газ, за період з 01 жовтня 
2016 року по дату винесення рішення з урахуванням стовідсоткової знижки; зобов`язати ТОВ «Хмельницькгаззбут» здійснити перерахунок оплати за газ по середнім нормам споживання, як особі з інвалідністю ІІ групи внаслідок війни, відповідно до статті 13 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» з 18 жовтня 2016 року та здійснювати їх в подальшому; стягнути з ТОВ «Хмельницькгаззбут» сплачені ним кошти за спожитий газ у сумі 385,84 грн та на відшкодування моральної шкоди 5 000,00 грн.
 
Короткий зміст оскаржуваних судових рішень 
 
Рішенням Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 17 вересня 2019 року, залишеним без змін постановою Хмельницького апеляційного суду від 11 грудня 2019 року, у задоволенні позову відмовлено.
 
Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги
 
У січні 2020 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга 
 ОСОБА_1 у якій він просив скасувати рішення Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 17 вересня 2019 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 11 грудня 2019 року, ухвалити нове судове рішення про задоволення позову, посилаючись на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права.
 
Касаційна скарга містить посилання на те, що судові рішення підлягають касаційному оскарженню з підстав, передбачених підпунктом «в» пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, оскільки справа становить значний суспільний інтерес.
 
Позиція Верховного Суду та нормативно-правове обгрунтування 
 
Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки вона подана на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню.
 
Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8). 
 
Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.
 
Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
 
Згідно зі статтею 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необгрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.
 
За правилом частини третьої статті 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
 
Зі змісту положень пункту 3 частини третьої статті 175, пункту 1 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається сумою грошових коштів, якщо позов підлягає грошовій оцінці.
 
В даному випадку, позовна вимога про відшкодування моральної шкоди заявлена у грошовому вимірі, а відтак, є майновою вимогою.
 
Предметом спору у даній справі є вимоги про зобов`язання вчинити дії, стягнення коштів та відшкодування моральної шкоди у загальній сумі 
5 385,84 грн.
 
Зазначена справа не є справою з ціною позову, яка перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не належить до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.
 
Ураховуючи зазначене, справа є незначної складності та не належить до виключень із цієї категорії, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.
 
Малозначна справа є такою в силу своїх властивостей, тому незалежно від того визнавав її такою суд першої чи апеляційної інстанції, ураховуючи, що частина шоста статті 19 ЦПК України належить до Загальних положень цього Кодексу, які поширюються й на касаційне провадження, Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною.
 
За змістом пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.
 
Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) від 23 жовтня 1996 року; «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії) від 19 грудня 1997 року).
 
Щодо доводів касаційної скарги про те, що справа становить значний суспільний інтерес 
 
Доводи касаційної скарги про те, що справа становить значний суспільний інтерес є необгрунтованими. Посилаючись на наявність зазначених обставин, заявник не навів обгрунтованих доводів, в чому полягає значний суспільний інтерес зазначеної справи, а сама по собі вказівка про це в касаційній скарзі не свідчить про наявність підстав для відкриття касаційного провадження.
 
Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд, який відповідно до частини третьої статті 125 Конституції України є найвищим судовим органом, виконує функцію «суду права», що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення.
 
Відповідно до Рекомендацій № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 
07 лютого 1995 року, який рекомендував державам-членам вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обгрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.
 
Оскільки, касаційну скаргу подано на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню, і судом не встановлено передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України випадків за наявності яких судові рішення у малозначній справі підлягають касаційному оскарженню, підстави для відкриття касаційного провадження відсутні.
 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
 
Ураховуючи, що касаційну скаргу подано на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню, і судом не встановлено передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України випадків за наявності яких судові рішення у малозначній справі підлягають касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі необхідно відмовити.
 
Керуючись статтею 129 Конституції України, пунктом 2 частини шостої статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд
 
УХВАЛИВ:
 
У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою  ОСОБА_1 на рішення Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 17 вересня 2019 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 11 грудня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної 
системи «Хмельницькгаз», Товариства з обмеженою відповідальністю «Хмельницькгаззбут», третя особа - Департамент соціального захисту населення Кам`янець-Подільської міської ради, про зобов`язання вчинити дії, стягнення коштів та відшкодування моральної шкоди, відмовити.
 
Копію ухвали та додані до скарги матеріали надіслати заявникові. 
 
Ухвала суду касаційної інстанції оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                       Г. І. Усик