П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

26 лютого 2020 р.	м.Одеса	Справа № 420/3564/19	
Головуючий в 1 інстанції: Юхтенко Л.Р.

Судова колегія П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:  
              Головуючого:              Градовського Ю.М.
              суддів:                          Крусяна А.В., 
                                                    Яковлєва О.В.
                         при секретарі:               Шатан В.О.  
          розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Одесі апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 3 жовтня 2019р. по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування припису, -
          
В С Т А Н О В И Л А:
          У червні 2019р. ОСОБА_1 звернулася в суд із адміністративним позовом до УДАБК ОМР, в якому просила:
- визнати протиправними дії щодо видання припису;
- визнання протиправним та скасування припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 10.06.2019р.;
- визнання протиправними дії щодо складання протоколів про адміністративне правопорушення від 10.06.2019р..
          В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що у період з 28.05.2019р. по 10.06.2019р. посадовим особами УДАБК ОМР проведено перевірку дотримання Думніч ОСОБА_2 .І. - суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: реконструкції житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .
За результатами перевірки, 10.06.2019р. УДАБК складено Акт перевірки за №001006, у висновках якого встановлено, що ОСОБА_1 здійснила будівельні роботи з реконструкції 3/50 домоволодіння шляхом надбудови приміщень другого поверху за адресою: АДРЕСА_1 без отримання права на виконання таких робіт, чим порушено п.1 ч.1 ст.34 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності", п.13 Постанови КМУ №466 та встановлено експлуатація самочинно побудованої двоповерхової надбудови до житлового будинку літ."А" за адресою: АДРЕСА_1 не введеної в експлуатацію відповідно до вимог чинного містобудівного законодавства, чим порушено ч.8 ст.39 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" та п.12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою КМУ №461 від 13.04.2011р..
На підставі встановлених порушень, 10.06.2019р. УДАБК ОМР складено протокол про адміністративне правопорушення за експлуатацію самочинно побудованої надбудови, на підставі якого прийнята постанова по справі про адміністративне правопорушення №495/19 від 25.06.2019р. про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 8 500грн..
Також, 10.06.2019р. УДАБК ОМР прийнято припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким ОСОБА_1 зобов`язано усунути порушення вимог містобудівного законодавства до 10.07.2019р. у відповідності до вимог містобудівного законодавства шляхом ведення житлового будинку до експлуатації або приведення частину домоволодіння у відповідність до технічного паспорту від 2.11.2006р..
Позивачка вважає, що дії УДАБК ОМР щодо складання акту та протоколів про адміністративне правопорушення  є протиправними, а виданий припис підлягає скасуванню.
Посилаючись на вказані обставини просив позов задовольнити.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 3 жовтня 2019р. адміністративний позов задоволено частково.
Визнано протиправним та скасовано припис УДАБК ОМР про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 10.06.2019р., прийнятий відносно ОСОБА_1 ..
В іншій частині позовних вимог - відмовлено.
В апеляційній скарзі апелянт просить рішення суду скасувати та прийняти нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову відмовити в повному обсязі, посилаючись на порушення норм права.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, пояснення сторін, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду, колегія суддів дійшла до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, рішення суду без змін, з наступних підстав.
Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду – без змін, якщо визнає, що суд  першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
Задовольняючи частково адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки на підставі договору дарування від 9.11.2006р. зареєстровано за ОСОБА_1 право приватної власності на домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , то висновок УДАБК про порушення позивачкою ч.8 ст.39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів є невірними, оскільки вказані норми права не можуть бути застосовані до спірних правовідносин, які виникли до набуття чинності цих нормативно-правових актів, а тому позовні вимоги в частині визнання протиправним та скасування припису підлягають задоволенню. 
Відмовляючи в частині позовних вимог щодо визнання протиправними дій щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення, суд першої інстанції виходив з того, що протокол про адміністративне правопорушення є виключно носієм інформації про встановлені порушення, та який безпосередньо правових наслідків для позивачки не породжує.
Вирішуючи спір судова колегія вважає, що суд першої інстанції повно та об`єктивно дослідив обставини по справі, надані докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює. 
Так, судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи під час апеляційного розгляду, що у відповідності до витягу КП «Одеське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості», за ОСОБА_3 (нині - ОСОБА_1 ), на підставі договору дарування від 9.11.2006р. зареєстровано право приватної власності на домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.13).
В подальшому, у період з 28.05.2019р. по 10.06.2019р. УДАБК ОМР проведено перевірку дотримання ОСОБА_1 - суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: реконструкції житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.55). 
За результатами вказаної перевірки, 10.06.2019р. УДАБК складено акт перевірки за №001006, у висновках якого встановлено, що ОСОБА_1 здійснила будівельні роботи з реконструкції 3/50 домоволодіння шляхом надбудови приміщень другого поверху за адресою: АДРЕСА_1 , без отримання права на виконання таких робіт, чим порушила п.1 ч.1 ст.34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», п.13 Постанови КМУ №466, а також встановлено експлуатація самочинно побудованої двоповерхової надбудови до житлового будинку літ. «А» за адресою: АДРЕСА_3 не введеної в експлуатацію відповідно до вимог чинного містобудівного законодавства, чим порушено ч.8 ст.39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою КМУ №461 від 13.04.2011р. (а.с.59-77).
Також, за результатами перевірки, УДАБК складено протокол про адміністративне правопорушення  за експлуатацію самочинно побудованої надбудови (а.с.79-81), на підставі якого прийнята постанова по справі про адміністративне правопорушення за №495/19 від 25.06.2019р. про накладення на позивача адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 8 500грн. (а.с.86-89). 
На підставі встановлених порушень, 10.06.2019р. УДАБК ОДМР прийнято припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил до 10.07.2019р. шляхом введення житлового будинку до експлуатації або приведення частину домоволодіння у відповідність до технічного паспорту від 2.11.2006р. (а.с.83-85). 
Перевіряючи правомірність дій та рішень УДАБК ОМР, з урахування підстав, за якими позивачка пов`язує їх протиправність та скасування, судова колегія виходить з наступного. 
Приписами ч.2  ст.19 Конституції України  визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені  Конституцією  та законами України.
Положеннями ст.41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Відповідно до ч.4 ст.41 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності", посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому КМУ.
Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначений Порядком, затвердженим  постановою КМУ за №553 від 23.05.2011р. (надалі – Порядок №553).
За правилами пп.1, 8 п.11 Порядку №553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Згідно з п.5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
У відповідності до п.7 Порядку №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, тобто на думку відповідача не передбачає завчасного попередження суб`єктів містобудування.
Підставами для проведення позапланової перевірки є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, що 15.05.2015р. до УДАБК надійшла скарга ОСОБА_4 щодо вжиття заходів державного архітектурно-будівельного контролю відносно власника житлового будинку за адресою: АДРЕСА_3 ОСОБА_1 ..
Аналізуючи вказане, судова колегія вважає, що УДАБК проведено перевірку з підстав, та у відповідності до Порядку №553.
Що стосується встановлених порушень під час перевірки, судова колегія зазначає наступне.
З матеріалів справи вбачається, що під час виїзду перевіряючим на місце за адресою: АДРЕСА_3 встановлено розміщення двоповерхового житлового будинку, який експлуатується, що підтверджено матеріалами фотофіксації.
В ході перевірки працівниками контролюючого органу було встановлено, що ОСОБА_1 порушено вимоги ч.8 ст.39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.12. Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництво об`єктів, затвердженого постановою Правління КМУ за №461 від 13.04.2011р., у зв`язку із чим, УДАБК складено припис, яким зобов`язано позивачку усунути порушення вимог містобудівного законодавства у строк до 10.07.2019р. у відповідність до вимог містобудівного законодавства шляхом введення житлового будинку до експлуатації або приведення частини домоволодіння у відповідність до технічного паспорту від 2.11.2006р..
Судова колегія зазначає, що приписами ч.1 ст.39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.
Положеннями ч.4-5 цієї статті Закону встановлено, що прийняття рішення про реєстрацію (повернення) декларації про готовність об`єкта до експлуатації, видачу (відмову у видачі) сертифіката здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дати подання відповідних документів.
Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено під час апеляційного розгляду, об`єкт будівництва, який експлуатується ОСОБА_1 відноситься до не значних наслідків СС1.
У відповідності до п.10 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затверджених Постановою КМУ за №461 від 13.04.2011р., у випадку визнання права власності на самочинно збудований об`єкт за рішенням суду він приймається в експлуатацію згідно з цим Порядком за умови можливості його надійної та безпечної експлуатації за результатами проведення технічного обстеження такого об`єкта (надалі - Порядок).
Технічне обстеження проводиться суб`єктом господарювання, який має у своєму складі відповідних виконавців, що згідно із ЗУ «Про архітектурну діяльність» одержали кваліфікаційний сертифікат, або фізичною особою - підприємцем, яка згідно із зазначеним Законом має кваліфікаційний сертифікат (надалі - виконавці).
Не дозволяється проведення технічного обстеження виключно за фотографіями, відеозаписами, кресленнями чи іншими документами без візуального огляду об`єкта.
На підставі інформації, отриманої під час технічного обстеження, з урахуванням виду, складності, технічних та інших особливостей об`єкта, проведених заходів, передбачених цим пунктом, а також даних технічного паспорта, проектної та іншої технічної документації на об`єкт (за наявності) виконавець проводить оцінку технічного стану об`єкта та складає звіт про проведення технічного обстеження за формою, наведеною в додатку 1 до цього Порядку.
У відповідності до ч.11 Порядку, датою прийняття в експлуатацію об`єкта є дата реєстрації декларації або видачі сертифіката.
Положеннями ч.8 ст.39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.
Аналогічні норми містяться у п.12 Порядку, відповідно до якого експлуатація об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачене законодавством) в експлуатацію, забороняється.
Положеннями ч.4 ст.78 КАС України встановлено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, що постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 27.03.2019р. у справі за №1540/4711/19 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до УДАБК ОМР про визнання протиправними та скасування припису та постанови, були встановлені обставини, які не належать доказуванню у цій справі, а саме було встановлено, що об`єкт будівництва, який зареєстрований за ОСОБА_1 як власність, не є самочинним будівництвом, оскільки рішенням Київського районного суду м.Одеси від 7.09.2010р. визнано за позивачкою право власності на житловий будинок та в подальшому вказана власність зареєстрована у КП «ОМБТІ та РОН». Виходячи з наведеного, судова колегія вважає, що зазначений об`єкт не можливо визнавати як самочинний, оскільки вказане нерухоме майно пройшло держану реєстрацію.
Окрім того, судова колегія вважає за необхідним звернути увагу на те, що рішення Київського районного суду м.Одеси було прийнято у 2010р., ще до набрання чинності норм законодавства, а саме: ч.8 ст.39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого Постановою КМУ за №461 від 13.04.2011р., якими керувався контролюючий орган і на підставі яких ними були прийняті оскаржуваний припис та протокол. Отже, на думку судової колегії, норми законодавства якими керувались перевіряючи не стосуються правовідносин, які існували на час прийняття судового рішення.
Що стосується позовних вимог про визнання протиправними дій щодо складання проколу про адміністративне правопорушення, то судова колегія вважає, що вказані вимоги у цій частині не підлягають задоволенню, оскільки у відповідності до п.17 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, на орган УДАБК покладається обов`язок складання протоколу про адміністративне правопорушення, а тому відповідач при складання спірного протоколу діяв у відповідності до покладених на нього обов`язків.   
Окрім того, судова колегія погоджується із висновком суду першої інстанції про те,  що протокол про адміністративне правопорушення є виключно носієм інформації про встановлені порушення, та безпосередньо правових наслідків для позивача не породжує.
Враховуючи вищевикладене, апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції про часткове задоволення адміністративного позову ОСОБА_1 щодо визнання та скасування оскаржуваного припису УДАБК.  
В доводах апеляційної скарги апелянт посилався на неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права. На думку судової колегії, викладені у скарзі доводи не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи по суті. 
          За таких обставин, судова колегія вважає, що рішення суду ухвалена з додержанням норм процесуального та матеріального права, а тому не вбачає підстав для її скасування.
          На підставі викладеного, керуючись ст.ст.246,315,316 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради – залишити без задоволення.
          Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 3 жовтня 2019р. – залишити без змін.
          Постанова суду набирає законної сили з дати її проголошення та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.                                                                                 

                                                     Повний текст судового рішення виготовлений 4 березня 2020р.

Головуючий:                                                                      Ю.М. Градовський

                       Судді:                                                                                   А.В. Крусян                                        
                                                            
                                                                                                   О.В. Яковлєв