справа №760/6099/17
провадження №1-кп/4910/24/19

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 

У Х В А Л А
«30» січня 2020 р. м. Київ
Вищий антикорупційний суд у складі колегії суддів:

головуючого: ОСОБА_1 
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 
за участю секретаря: ОСОБА_4 
у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду до початку розгляду клопотання адвоката  ОСОБА_5 , який діє в інтересах третьої особи ОСОБА_6 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 52016000000000001 від 11 січня 2016 року 
за участю:
прокурора – ОСОБА_7 
третьої особи, щодо майна якої вирішується питання – ОСОБА_6 
адвоката третьої особи, щодо майна якої вирішується питання – ОСОБА_5 
розглянувши заяву прокурора ОСОБА_7 про відвід колегії суддів

                                                    ВСТАНОВИВ:

30 січня 2020 р. до початку розгляду клопотання адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 14 липня 2016 року прокурор ОСОБА_7 заявив відвід колегії суддів посилаючись на сумнів в її неупередженості, так як  розгляд даного клопотання було призначено без виклику усіх сторін кримінального провадження та не під час проведення підготовчого судового засідання, в рамках кримінального провадження № 52016000000000001 від 11 січня 2016 рок,  що є порушенням, на думку прокурора, ч.3 ст. 315 КПК України. В обґрунтування відводу прокурор посилався на вибірковість застосування строків колегією суддів, у зв`язку з тим, що розгляд даного клопотання було призначено на третій день після його надходження до суду, в той час як підготовче судове засідання у кримінальному провадженні не було проведено в п`ятиденний термін, як того вимагає КПК та роз`яснення ВССУ. Також прокурором було зазначено про порушення ст. 35 КПК України під час проведення автоматизованого розподілу даного клопотання. 
Адвокат ОСОБА_5 та ОСОБА_6 заперечували проти заявленого відводу оскільки зазначені прокурором підстави суперечать вимогам КПК України, який визначає порядок розгляду клопотання про скасування арешту на майно.
Заслухавши думку осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні та дослідивши матеріали кримінального провадження в межах необхідних для розгляду заяви про відвід, суд дійшов висновку щодо відсутності підстав для задоволення заяви прокурора, з огляду на таке.
За змістом п.4 ч.1 ст.75 КПК України обставиною, що виключає участь судді в кримінальному провадженні є наявність інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
На думку суду, те, що прокурор ОСОБА_7 назвав обставинами, які викликають у нього сумнів у неупередженості колегії суддів, є вимогами Кримінального процесуального кодексу, яких відповідно ст.9 КПК України суд, а також і прокурор, зобов`язані неухильно дотримуватись.
Статтею 174 КПК України визначено, що арешт майна може бути скасовано повністю або частково ухвалою суду під час судового провадження за клопотанням іншого власника або володільця майна, таке клопотання розглядає суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду, а про час та місце розгляду повідомляються особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно. На виконання цього припису судом було призначено розгляд даного клопотання на 11.01.2020 р. о 16.10 годині, тобто протягом 3-х днів після першої можливості зібратися колегією у повному складі. 
10 січня 2020 р. від адвоката ОСОБА_5 та прокурора ОСОБА_7 надійшли електронною поштою клопотання про відкладення розгляду даного клопотання на 30.01.2020 р. 
Посилання прокурора на необхідність розгляду даного клопотання під час розгляду підготовчого засідання за участю усіх сторін кримінального провадження спростовується положеннями ч.2 ст. 174 КПК України, яка визначає строк та склад осіб за участю яких необхідно проводити розгляд таких клопотань. 
Щодо посилання прокурора на те, що підготовче судове засідання у кримінальному провадженні не проведено в п`ятиденний термін після отримання судом обвинувального акта щодо  ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 суд зауважує, що відповідно ч.1 ст.314 КПК України після отримання обвинувального акта суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання. Вказана норма не зобов`язує суд провести підготовче судове засідання в п`ятиденний термін з дня надходження обвинувального акта, а лише призначити його, що і було виконано судом: 16 вересня 2019 року кримінальне провадження надійшло до суду, а ухвалою від 18 вересня 2019 року призначено підготовче засідання у цьому кримінальному провадженні.
Посилання прокурора на порушення ст. 35 КПК України під час проведення автоматизованого розподілу даного клопотання не знайшло свого підтвердження так як, ст.35 КПК України та Положення про автоматизовану систему документообігу від 26.11.10 р. №30 не містить вимог щодо розподілу клопотань про скасування арешту майна за допомогою системи автоматизованого розподілу.
Фактично прокурором названо обставинами, які викликали у нього сумнів у неупередженості колегії суддів, саме те, що судом дотримано вимоги КПК України під час призначення розгляду клопотання про скасування арешту на майно та призначення підготовчого судового засідання у кримінальному провадженні. 
З огляду на викладене суд вважає, що заявлений прокурором відвід колегії суддів задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст.81, 372, 376 КПК України, суд –

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви прокурора ОСОБА_7 про відвід колегії суддів у складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 від участі в розгляді клопотання про скасування арешту на майно – відмовити.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч.1 ст.392 КПК України.

Головуючий:                                                                  ОСОБА_1 

Судді:                                                                          ОСОБА_2 

ОСОБА_3