П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №  715/754/18 
Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Цуренко В.А.  
Суддя-доповідач -  Сапальова Т.В.   

05 лютого 2020 року
м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Сапальової Т.В. 
суддів:  Мацького Є.М.  Смілянця Е. С. , 
за участю:
секретаря судового засідання: Колісниченко Ю.В.,
позивача: ОСОБА_1 ,
представника позивача: Міцнея В.Ф.,
відповідача: Дробота В.Д.,
представниці третьої особи: Федюкової Т.Д.,

розглянувши  у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державного інспектора Головного управління Держгеокадастру в Чернівецькій області Дробота Василя Дмитровича на рішення Глибоцького районного суду Чернівецької області від 19 грудня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державного інспектора Головного управління Держгеокадастру в Чернівецькій області Дробота Василя Дмитровича, третя особа: Головне управління Держгеокадастру у Чернівецькій області про визнання дій державного інспектора протиправними та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, 
В С Т А Н О В И В :
в квітні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Глибоцького районного суду Чернівецької області з адміністративним позовом до державного інспектора Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області Дробота Василя Дмитровича, третя особа: Головне управління Держгеокадастру у Чернівецькій області про  визнання дій державного інспектора протиправними та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності №106-ДК0075По/07/01-18 від 05 квітня 2018 року.
Відповідно до рішення Глибоцького районного суду Чернівецької області від 19 грудня 2019 року позов задоволено.
Не погодившись з прийнятим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та відмовити в задоволенні позовних вимог. В апеляційній скарзі апелянт посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування всіх обставин справи, що призвело до неправильного її вирішення.
Позивач у відзиві на апеляційну скаргу заперечив проти її доводів і зазначив, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Відзив третьої особи на апеляційну скаргу на адресу Сьомого апеляційного адміністративного суду не надходив, що відповідно до ч.4 ст.304 КАС України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
Позивач та його представник в судовому засіданні заперечили проти доводів апеляційної скарги, у зв`язку з чим просили залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Відповідач та представниця третьої особи в судовому засіданні  підтримали вимоги апеляційної скарги та просили її задовольнити.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін, виходячи з наступного.
Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до постанови Державного інспектора Головного управління Держгеокадастру в Чернівецькій області Дробота В.Д.  від 05.04.2018 року ОСОБА_1 самовільно зайняв та використовує земельну ділянку площею 0,0109 га за адресою АДРЕСА_1 із земель запасу сільської ради (землі житлової та громадської забудови), чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.53-1 КУпАП, за що на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 гривень. Самовільне зайняття земельної ділянки здійснено шляхом основного обробітку і оранки). Площу самовільно зайнятої земельної ділянки визначено ПП «Кайлас-К».
Не погодившись з вказаною постановою, позивач звернувся до суду за адміністративним позовом.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що при винесенні постанови №106-ДК0075По/07/01-18 від 05 квітня 2018 року про адміністративне правопорушення відповідачем не дотримано вимоги чинного законодавства, а висновки про наявність складу правопорушення зроблені на підставі ситуаційного плану.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції по суті заявлених позовних вимог, виходячи з наступного.
Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до статті 4 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» № 963-IV від 19.06.2003 року (далі – Закон № 963-IV), об`єктом державного контролю за використанням та охороною земель є всі землі в межах території України.
Згідно зі ст. 9 Закону № 963-IV організація і здійснення державного контролю за використанням та охороною земель, дотриманням вимог законодавства України про охорону земель та проведення моніторингу ґрунтів здійснюються шляхом, проведення перевірок, розгляду звернень юридичних і фізичних осіб, участі у прийнятті в експлуатацію меліоративних систем і рекультивованих земель, захисних лісонасаджень, протиерозійних гідротехнічних споруд та інших об`єктів, які споруджуються з метою підвищення родючості ґрунтів та забезпечення охорони земель, розгляду документації із землеустрою, пов`язаної з використанням та охороною земель, проведення моніторингу ґрунтів та агрохімічної паспортизації, земель сільськогосподарського призначення.
За приписами ст.1 Закону № 963-IV самовільне зайняття земельної ділянки - будь-які дії, які свідчать про фактичне використання земельної ділянки за відсутності відповідного рішення органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування про її передачу у власність або надання у користування (оренду) або за відсутності вчиненого правочину щодо такої земельної ділянки, за винятком дій, які відповідно до закону є правомірними.
Статтею 53-1 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за самовільне зайняття земельної ділянки - тягне за собою накладення штрафу на громадян від десяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від двадцяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Відповідно до ст.244 КУпАП центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі, розглядає справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням законодавства у сфері використання та охорони земель і порядку та умов ведення насінництва та розсадництва, правил технічної експлуатації самохідних сільськогосподарських машин і правил техніки безпеки під час їх експлуатації (статті 52 - 53-4, 54-56, 104-1, 108 та 188-5).
Від імені зазначеного органу розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право:
1) Головний державний інспектор сільського господарства України - штраф на громадян до вісімдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян;
2) головні державні інспектори сільського господарства в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, їх заступники - штраф на громадян до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян;
3) старші державні інспектори сільського господарства, державні інспектори сільського господарства - штраф на громадян до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - до двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Як зазначено у оскаржуваній постанові, за порушення вимог ст.ст.125,126 ЗК України, передбачена відповідальність згідно зі ст.53 -1 КУпАП.
Відповідно до статті 125 Земельного кодексу України право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав.
Згідно зі ст.126 Земельного кодексу України право власності, користування земельною ділянкою оформлюється відповідно до Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".
Особливості провадження у справах про адміністративні правопорушення визначені в Розділі IV КУпАП.
Відповідно до ст.245 КУпАП України завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
На виконання вимог ухвали Сьомого апеляційного адміністративного суду Головне управління Держгеокадастру у Чернівецькій області надіслало на адресу суду справу про адміністративне правопорушення, вчинене гр. ОСОБА_1 за ст.53-1 КУпАП.
Згідно з матеріалами справи про адміністративне правопорушення 20 березня 2018 року державні інспектори Дробот В.Д., Кибич В.М., Колбаско В.Ф. склали акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом – земельна ділянка №106ДК/81/АП/09/01-18. При цьому виявлені порушення земельного законодавства встановлені на підставі ситуаційного плану, складеного сертифікованим інженером-землевпорядником ПП «Кайлас-К» ОСОБА_2 та виконавцем ОСОБА_3 
28 березня 2018 року державні інспектори ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 склали акт обстеження земельної ділянки №160ДК/29/АО/10/01-18. Місцем складання акту зазначено м.Чернівці, Водночас, в акті зазначено про обстеження земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1 . Результати обстеження сформовані на підставі акта перевірки дотримання вимог земельного законодавства №106ДК/81/АП/09/01-18. Тобто, державні інспектори не були присутні за місцезнаходженням земельної ділянки та не проводили безпосереднього обстеження вказаної земельної ділянки, як про це вказано в акті.
Згідно з п.1 Розділу ІІ Інструкції з оформлення державними інспекторами у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 19.01.2017  № 6 (далі - Інструкція), у разі виявлення порушення законодавства у сфері використання та охорони земель, за яке Кодексом України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) передбачена адміністративна відповідальність, державний інспектор складає протокол про адміністративне правопорушення (далі - протокол) (додаток 1).
П.6 Розділу ІІ Інструкції передбачено, що у протоколі обов`язково робиться відмітка про роз`яснення особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, її прав і обов`язків, передбачених статтею 268 КУпАП, а також про повідомлення її про час і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу їй обов`язково направляється рекомендованим листом з повідомленням про вручення повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення (додаток 2) із зазначенням часу і місця розгляду справи.
Згідно з п. п.8 1 Розділу ІІ Інструкції протокол підписується особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, та державним інспектором, який його склав, а за наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписаний також і цими особами. Відмова особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу та надання пояснень не припиняє провадження у справі про адміністративне правопорушення.
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 28 березня 2018 року №106-ДК/0057П/07/01-18 державний інспектор контролю за використанням та охороною земель Посацький Ю.М. при перевірці дотримання вимог земельного законодавства встановив, що 20 березня  2018 року ОСОБА_1 самовільно зайняв земельну ділянку за адресою АДРЕСА_1 . Місцем складання протоколу про адміністративне правопорушення зазначено м.Чернівці, вул.Героїв Майдану АДРЕСА_2 194-а. Крім того, в протоколі зазначено, що ОСОБА_1 відмовився від підписання та отримання другого примірника, хоча не був присутній під час складання протоколу.
Таким чином, в порушення вимог КУпАП та Інструкції при складанні протоколу про адміністративне правопорушення від 28.03.2018 №106-ДК/0057П/07/01-18 державний інспектор Посацький Ю.М. не встановив особу порушника; не повідомив позивача про складання протоколу про адміністративне правопорушення; зазначив, що позивач відмовився від підписання та отримання другого примірника, хоча позивач не був присутній під час складання протоколу; не роз`яснив позивачу його права і обов`язки, передбачені статтею 268 КУпАП, та не був присутній на місці вчинення правопорушення. 
Водночас, відповідач не врахував вказані вище обставини при прийнятті оскаржуваної постанови №106-ДК0075По/07/01-18 від 05 квітня 2018 року.
Крім того, наявність в діях позивача складу правопорушення встановлено виключно на підставі ситуаційного плану, складеного сертифікованим інженером-землевпорядником ПП «Кайлас-К» ОСОБА_2 та виконавцем ОСОБА_3 .
Відповідно до ст.10 Закону  № 963-IV державні інспектори у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель мають право, зокрема, безперешкодно обстежувати в установленому законодавством порядку земельні ділянки, що перебувають у власності та користуванні юридичних і фізичних осіб, перевіряти документи щодо використання та охорони земель.
Аналогічні повноваження посадових особи Держгеокадастру та його територіальних органів закріплені в п. 5-1 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 січня 2015 р. № 15 (далі - Положення).
Згідно з пп.1 п.6 Положення Держгеокадастр для виконання покладених на нього завдань має право залучати в установленому порядку до виконання окремих робіт, участі у вивченні окремих питань учених і фахівців (за їх згодою), працівників центральних та місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій (за погодженням з їх керівниками).
Водночас, ані Закон № 963-IV, ані Положення не передбачають можливості делегування повноважень щодо обстеження земельних ділянок іншим особам.
Тобто, у разі складання акту обстеження земельної ділянки залучення сертифікованого інженера-землевпорядника ПП «Кайлас-К» для проведення необхідних вимірів на земельній ділянці не звільняє державного інспектора від обов`язку самостійно проводити обстеження земельних ділянок безпосередньо на вказаній земельній ділянці.
З урахуванням наведеного колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що наявність одного тільки ситуаційного плану, розробленого приватним підприємством, без з`ясування всіх обставин справи, не є достатньо підставою для встановлення наявності ознак складу адміністративного правопорушення у діях позивача.
Таким чином, доводи апеляційної скарги не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини, та повністю спростовуються встановленими у справі обставинами.
Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
На підставі вищевикладеного колегія суддів дійшла  висновку про те, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а відтак рішення Глибоцького районного суду Чернівецької області від 19 грудня 2019 року слід залишити без змін. 
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Державного інспектора Головного управління Держгеокадастру в Чернівецькій області Дробота Василя Дмитровича залишити без задоволення, а  рішення Глибоцького районного суду Чернівецької області від 19 грудня 2019 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення відповідно до ч.1 ст.272 КАС України.
Відповідно до ч.3 ст.272 КАС України судові рішення суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду справ, визначених статтями 273-277, 282-286 цього Кодексу, набирають законної сили з моменту проголошення і не можуть бути оскаржені.

Постанова суду складена в повному обсязі  05 лютого 2020 року.

Головуючий	 	 	Сапальова Т.В.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Мацький Є.М.    Смілянець Е. С.