ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

14 січня 2020 року 	м. Дніпро	справа № П/811/1359/17	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів:
                                         судді-доповідача  Чумака С.Ю.,
                                                   суддів:  Чабаненко С.В., Юрко І.В.,        
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державного реєстратора юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань Приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Балик Тетяни Миколаївни 
на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 9 вересня 2019 року у справі № П/811/1359/17 (суддя І інстанції – Хилько Л.І.)
за позовом   ОСОБА_1  до  Державного реєстратора юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань Приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Балик Тетяни Миколаївни про визнання протиправними реєстраційних дій та скасування записів, 
треті особи: Садівниче товариство "ім. Тимірязєва", Відділ державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Виконавчого комітету Міської ради міста Кропивницького, 
В С Т А Н О В И В:
ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ, РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ, ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ ТА УЗАГАЛЬНЕНІ ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Позивач звернувся до суду з позовом, в якому, з урахуванням уточнень, просила (Том № 2, а.с. 174-177):
- визнати протиправною реєстраційну дію відповідача, вчинену шляхом здійснення запису від 31.07.2017 за № 14441070017007779 щодо внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах юридичної особи СТ «ім. Тимірязєва», які містяться в у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, пов`язаних зі зміною керівника та підписанта СТ «ім. Тимірязєва»;
- визнати протиправною реєстраційну дію відповідача, вчинену шляхом здійснення запису від 31.07.2017 за № 14441050018007779 щодо державної реєстрації змін до установчих документів юридичної особи, які містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, пов`язаних зі зміною керівника і підписанта СТ «ім. Тимірязєва»;
- скасувати запис відповідача про вчинення реєстраційної дії щодо СТ «ім. Тимірязєва» від 31.07.2017 про «внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах» та «державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи».
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 9 вересня 2019 року позов задоволений.
Не погодившись з таким судовим рішенням, відповідач подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким у позові відмовити.
В обґрунтування скарги, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповного з`ясування обставин справи, не дослідження предмету позовних вимог у контексті наведених позивачем підстав позову, вказує, що цей спір є спором про цивільне право, тобто має приватноправовий характер, а саме є спором позивача як учасника товариства із товариством щодо діяльності та управління такого товариства, відтак заявлений позивачем спір повинен розглядатись у порядку господарського судочинства.
Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив, що не перешкоджає розгляду справи.
Суд апеляційної інстанції розглянув справу відповідно до приписів статті 311 КАС України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ВИЗНАЧЕНІ ВІДПОВІДНО ДО НИХ СПІРНІ ПРАВОВІДНОСИНИ
01.11.2014 на загальних зборах садівничого товариства «ім. Тимірязєва» ОСОБА_1 (далі – позивач), обрано головою правління садівничого товариства «ім. Тимірязєва», що підтверджується протоколом зборів садівничого товариства «ім. Тимірязєва» № 1 (Том № 1, 1,а.с. 97-103).
Відповідно до наказу від 01.11.2014 ОСОБА_1 призначено на посаду голови правління садового товариства (Том № 1, а.с. 104).
Вказані відомості щодо реєстрації керівника реєстраційною службою Кіровоградського міського управління юстиції в Кіровоградській області внесено до відповідного реєстру (Том № 1, а.с. 109-117).
26.04.2015 відбулись позачергові загальні збори садівничого товариства «ім. Тимірязєва», якими затверджено Статут садівничого товариства «ім. Тимірязєва» в новій редакції із змінами та доповненнями, враховуючи пропозиції членів товариства, що відображено у відповідному протоколі загальних зборів садівничого товариства «ім. Тимірязєва» № 6 (Том № 1, а.с. 234-250; Том № 3, а.с. 1-15).
Відповідно до протоколу звітно-виборних Зборів членів садівничого Товариства «ім. Тимірязєва» від 18.12.2016, серед іншого, обрано голову та органи управління у новій редакції із змінами та доповненнями до проекту Статуту Садівничого товариства «ім. Тимірязєва» та головою правління Садівничого товариства «ім. Тимірязєва» обрано – ОСОБА_1 . Делеговано право підпису Статуту товариства у новій редакції – голові правління ОСОБА_2 Олексіївні, члену товариства – ОСОБА_3 , члену товариства – ОСОБА_4 . 28.12.2016 вказані зміни до установчої діяльності товариства були внесені до відповідного реєстру (Том № 2, а.с.67-98).
09.07.2017 протоколом загальних зборів членів садівничого товариства «ім. Тимірязєва» обрано та затверджено список членів товариства, які виявили бажання брати додаткову участь в управлінні товариства, серед яких: голова правління садівничого товариства ОСОБА_5 , якому з 10.07.2017 року надано право вчиняти дії від імені юридичної особи-садівничого товариства «ім. Тимірязєва», у тому числі підписувати договори тощо, здійснювати внесення змін відомостей про зміну керівника до Єдиного державного реєстру, вилучити установчі документи та печатку та затвердженого статут товариства у новій редакції, згідно чинного законодавства України та типового Статуту.  Засновниками визначено: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 (Том № 2, а.с.109-126).
28.07.2017 року ОСОБА_5 подано до приватного нотаріуса Балик Т. М. вищевказані документи (заяву про державну реєстрацію, протокол №1 загальних зборів членів СТ «ім. Тимірязєва» від 09.07.2017 року, статут СТ «ім. Тимірязєва» (нова редакція), квитанцію про сплату державного збору) для проведення реєстраційної дії «внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах» Садівничого товариства «ім. Тимірязєва» та 31.07.2017 року ОСОБА_5 подано також документи щодо проведення реєстраційної дії «державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи» відповідно до вищевказаних рішень (Том № 2, а.с.99-108).
Згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 31.07.2017 приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Балик Тетяною Миколаївною проведено реєстраційну дію № 14441050012007779 щодо внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах юридичної особи, а саме: зміна керівника юридичної особи, зміна складу підписантів, де керівником визначено Карамишева Бориса ОСОБА_7 та реєстраційну № 144410500120077779, щодо державної реєстрації змін до установчих документів юридичної особи, а саме: зміна місцезнаходження юридичної особи та вказано: вул. Добровольського, 12-А, м.Кропивницький (т. № 1 а.с. 11-14).
Не погоджуючись із такими реєстраційними діями вчиненими приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Балик Т.М. щодо внесення змін до установчих документів Садівничого товариства «ім. Тимірязєва», позивач як керівник товариства, вважаючи їх протиправними, звернулась до Кіровоградського окружного адміністративного суду із цим позовом.
Задовольняючи позов у повному обсязі, суд першої інстанції обґрунтував свої висновки тим, що приватний нотаріус при проведенні реєстраційних дій порушив реєстраційне законодавство та неправомірно здійснив реєстраційні дії. Тобто, суд виходив з того, що між сторонами наявний публічно-правовий спір, а тому ця справа підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства. Крім цього, як на підставу для задоволення позову, послався на рішення Кіровського районного суду міста Кіровограда від 27 травня 2019 року у цивільній справі № 404/5542/17 (2/404/703/18), яке набрало законної сили 4 липня 2019 року, яким визнано недійсним рішення загальних зборів Садівничого товариства «ім. Тимірязєва» від 09.07.2017, оформлені протоколом № 1 від 09.07.2017, вказавши, що спірні реєстраційні дії були вчинені на підставі останнього (протоколу № 1 від 09.07.2017).
НОРМИ ПРАВА, ЯКІ РЕГУЛЮЮТЬ СПІРНІ ПРАВОВІДНОСИНИ, ТА ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ СУДОМ
Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (тут і далі у редакції, чинній на час звернення позивача до суду) до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб`єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.
За частиною першою статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України справа адміністративної юрисдикції – це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб`єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.
Відповідно до пункту 1 частини другої статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема на спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.
Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.
Разом з тим, позовні вимоги не відповідають ознакам та характеристикам публічно-правового спору з огляду на таке.
За змістом наведених вище норм права, до адміністративного суду можуть бути оскаржені рішення, дії та бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що виникають у зв`язку зі здійсненням суб`єктом владних повноважень владних управлінських функцій, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності встановлено інший порядок судового провадження.
Вказані положення закріплені також у статтях 2, 4, 19 чинного Кодексу адміністративного судочинства України, яким визначено поняття публічно-правового спору та суб`єкта владних повноважень, а також межі юрисдикції адміністративних судів та завдання судочинства.
Водночас помилковим є застосування положень вказаних статей та поширення юрисдикції адміністративних судів на усі спори, стороною яких є суб`єкт владних повноважень, оскільки при вирішенні питання про розмежування компетенції судів щодо розгляду адміністративних і господарських справ недостатньо застосування виключно формального критерію - визначення суб`єктного складу спірних правовідносин. Необхідно з`ясовувати, у зв`язку із чим виник спір та за захистом яких прав особа звернулася до суду. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.
Публічно-правовим вважається, зокрема, спір, у якому сторони правовідносин виступають одна щодо іншої не як рівноправні і в якому одна зі сторін виконує публічно-владні управлінські функції та може вказувати або забороняти іншому учаснику правовідносин певну поведінку, давати дозвіл на передбачену законом діяльність тощо.
Необхідною ознакою суб`єкта владних повноважень є здійснення ним публічно-владних управлінських функцій. Ці функції суб`єкт повинен виконувати саме в тих правовідносинах, у яких виник спір.
До юрисдикції адміністративного суду належить спір, який виник між двома (кількома) суб`єктами стосовно їх прав та обов`язків у конкретних правових відносинах, у яких хоча б один суб`єкт законодавчо вповноважений владно керувати поведінкою іншого (інших) суб`єкта (суб`єктів), а останній (останні) відповідно зобов`язаний виконувати вимоги та приписи такого суб`єкта владних повноважень.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 23 травня 2018 року у справі № 914/2006/17.
Як вже зазначалося вище, предметом спору у цій справі є вимоги особи, визначеної в позові як учасник товариства та його керівник, про визнання неправомірними дій державного реєстратора юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань – приватного нотаріуса, а також скасування реєстраційних записів про проведення реєстраційних дій щодо Садівничого товариства «ім. Тимірязєва».
Статтею 1 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців, громадських формувань" визначено, що державна реєстрація юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців (далі - державна реєстрація) - офіційне визнання шляхом засвідчення державою факту створення або припинення юридичної особи, громадського формування, що не має статусу юридичної особи, засвідчення факту наявності відповідного статусу громадського об`єднання, професійної спілки, її організації або об`єднання, політичної партії, організації роботодавців, об`єднань організацій роботодавців та їхньої символіки, засвідчення факту набуття або позбавлення статусу підприємця фізичною особою, зміни відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, про юридичну особу та фізичну особу-підприємця, а також проведення інших реєстраційних дій, передбачених цим Законом.
Державний реєстратор юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі – державний реєстратор) – особа, яка перебуває у трудових відносинах з суб`єктом державної реєстрації, нотаріус (стаття 1 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців, громадських формувань").
Подання документів для державної реєстрації за змістом статті 14 наведеного вище Закону здійснюється заявником (засновник (засновники) або уповноважена ними особа – у разі подання документів для державної реєстрації створення юридичної особи, громадського формування, що не має статусу юридичної особи, в розумінні абзацу 1 пункту 8 частини першої статті 1 Закону).
Відповідно до пункту 4 частини першої  статті 12 ГПК України  (у редакції, чинній на час подання позову) господарським судам підвідомчі справи, що виникають з корпоративних відносин у спорах між юридичною особою та її учасниками (засновниками, акціонерами, членами), у тому числі учасником, який вибув, а також між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи, пов`язаними із створенням, діяльністю, управлінням та припиненням діяльності такої особи, правами та обов`язками учасників (засновників, акціонерів, членів) такої особи, крім трудових спорів.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 20 Господарського процесуального кодексу України в редакції з 15.12.2017 господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.
Таким чином, спір між учасниками юридичної особи або спір учасників юридичної особи з цією юридичною особою щодо скасування запису в ЄДР є корпоративним спором і підлягає вирішенню за правилами господарського судочинства. 
Вимога особи, яка не вступала у відносини з державним реєстратором, про визнання неправомірними дій державного реєстратора з внесення в ЄДР відомостей, щодо достовірності яких виник корпоративний спір, має похідний характер від корпоративного спору та залежить від наявності самого порушеного права, яке підлягає захисту в ефективний спосіб.
Отже, спір, що розглядається, не є спором між учасниками публічно-правових відносин, оскільки державний реєстратор юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань - приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Балик Т.М., здійснюючі реєстраційні дії, не мала публічно-правових відносин саме з позивачем.
Натомість, приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення, як правило, майнового приватного права чи інтересу.
Однак, при розгляді даної справи, суд першої інстанції на зазначені обставини уваги звернув, і посилаючись на рішення Кіровського районного суду міста Кіровограда від 27 травня 2019 року у цивільній справі № 404/5542/17 (2/404/703/18), яке набрало законної сили 4 липня 2019 року, та яким визнано недійсним рішення загальних зборів Садівничого товариства «ім. Тимірязєва» від 09.07.2017, оформлені протоколом № 1 від 09.07.2017, позов задовольнив, вказавши, що спірні реєстраційні дії були вчинені на підставі такого протоколу.
З цього приводу колегія суддів зауважує, що наявність вказаного рішення Кіровського районного суду міста Кіровограда від 27 травня 2019 року підтверджує, що спір у цій справі є спором позивача як учасника товариства, із товариством з приводу управління таким товариством. 
ВИСНОВОК АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ
Оскільки позивач не була заявником стосовно оскаржуваних реєстраційних дій, тобто не вступала з відповідачем у публічно-правові відносини, останні були вчинені за заявою іншої особи, а також, зважаючи на те, що фактично цей спір виник  корпоративних відносин, апеляційний суд приходить до висновку, що спір у цій справі не є публічно-правовим. Спір має приватноправовий характер. З огляду на суб`єктний склад сторін спору він має вирішуватися за правилами господарського судочинства, незалежно від того, чи здійснено реєстраційні дії щодо внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах, та щодо державної реєстрації змін до установчих документів з дотриманням державним реєстратором вимог законодавства чи без дотримання таких вимог.
Такий висновок сформулювала і Велика Палата Верховного Суду у постанові від 4 вересня 2018 року у справі № 823/2042/16, відступивши від своїх попередніх висновків щодо належності до юрисдикції адміністративних судів спорів за позовами осіб, які не були заявниками вчинення реєстраційних дій, до державного реєстратора про скасування його рішень чи записів у державному реєстрі стосовно державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.
Отже, звернення позивача до суду із цим позовом пов`язане з наявністю спору між її учасниками з приводу керівника товариства, а не із захистом прав у сфері публічно-правових відносин, що унеможливлює розгляд цієї справи в порядку адміністративного судочинства.
Ухвалюючи рішення по суті позовних вимог, суд першої інстанції не врахував того, що цей спір виник з корпоративного спору, а тому з урахуванням приписів пункту 3 частини першої статті 20 Господарського процесуального кодексу підлягає розгляду у порядку господарського судочинства.
Аналогічний висновок щодо застосування норм процесуального права у подібних відносинах викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 5 червня 2018 року у справі № 805/4506/16-а, від 22 серпня 2018 року у справі № 805/4505/16-а та від 18 вересня 2019 року у справі № 826/14632/17.
Відповідно до ч. 1 ст. 319 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу.
Порушення правил юрисдикції адміністративних судів, встановлених статтею 19 КАС України, є обов`язковою підставою для скасування рішення із закриттям провадження незалежно від доводів апеляційної скарги.
Згідно з пунктом 1 частини першої статті стаття 238 КАС України суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції неправильно застосовані норми процесуального права, у зв`язку з чим апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а рішення суду першої інстанції – скасуванню з прийняттям нового судового рішення про закриття провадження у справі.
На підставі викладеного, керуючись статтями 242, 243, 308, 311, 315, 319, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Державного реєстратора юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань Приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Балик Тетяни Миколаївни задовольнити частково. 
Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 9 вересня 2019 року у справі № П/811/1359/17 скасувати.
Провадження у справі за позовом ОСОБА_1  до  Державного реєстратора юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань Приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Балик Тетяни Миколаївни про визнання протиправними реєстраційних дій та скасування записів закрити.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.
   
  Суддя-доповідач                                                            С.Ю. Чумак 

                               суддя                                                            С.В. Чабаненко 

                               суддя                                                            І.В. Юрко