П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  240/9217/19 
Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Черняхович І.Е.  
Суддя-доповідач -  Франовська К.С.   
16 січня 2020 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Франовської К.С. 
суддів:  Совгири Д. І.  Кузьменко Л.В. , 

розглянувши  у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2019 року   у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Полімекс - Мостосталь Україна" до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області в особі Міськрайонного управління у Житомирському районі та в місті Житомирі про визнання незаконними дій, зобов`язання вчинити дії, 
В С Т А Н О В И В :
У липні 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Полімекс - Мостосталь Україна"  звернулось в суд з позовом до Міськрайонного управління у Житомирському районі та в місті Житомирі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про визнання незаконними дій відповідача щодо неврахування п.4 рішення Житомирської міської ради № 931 від 10.06.2015 при наданні витягу із нормативної грошової оцінки земельної ділянки площею 1,2161 га, кадастровий номер 1810136600:07:002:0026, яка розташована за адресою: м. Житомир, вул. Корольова, 132, а саме, незастосування при розрахунку нормативної грошової оцінки даної земельної ділянки коефіцієнта Км2 з максимальним значенням 0,306, у зв`язку з чим позивач просив зобов`язати відповідача при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки площею 1,2161 га, кадастровий номер 1810136600:07:002:0026, яка розташована за адресою: м. Житомир, вул. Корольова, 132, застосувати коефіцієнт Км2 з максимальним значенням 0,306, передбачений п. 4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач на підставі договору оренди від 28.08.2018, укладеного з Житомирською міською радою, є орендарем земельної ділянки за кадастровим номером 1810136600:07:002:0026 площею 1,2161 га, яка розташована за адресою: м. Житомир, вул. Корольова, 132 . Орендна плата за вказану земельну ділянку напряму залежить від її нормативної грошової оцінки. Функції визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих в межах міста Житомира покладено на Міськрайонне управління у Житомирському районі та м. Житомирі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області.
З метою визначення розміру земельного податку позивач 19.02.2019, у відповідь на свій запит, отримав витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 1,2161 га за кадастровим номером 1810136600:07:002:0026, згідно якого Міськрайонне управління у Житомирському районі та в місті Житомирі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області при розрахунку нормативно-грошової вартості орендованої позивачем земельної ділянки застосувало коефіцієнт Км2 у розмірі 1,750, замість максимального 0,306, як це встановлено рішенням Житомирської міської ради № 931 від 10.06.2015 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки у м. Житомирі". Таким чином, позивач вважає, що нормативна грошова оцінка була неправомірно завищена відповідачем у кілька разів, що в значній мірі позначиться на розмірі орендної плати за земельну ділянку.

Такі дії відповідача щодо невиконання рішення Житомирської міської ради № 931 від 10.06.2015 при наданні витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, позивач вважає протиправними, а тому звернувся до суду з даним позовом.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2019 року позов задоволено. Цим рішенням суд ухвалив:
-визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області в особі Міськрайонного управління у Житомирському районі та в місті Житомирі  щодо неврахування п.4 рішення Житомирської міської ради № 931 від 10.06.2015 при наданні Товариству з обмеженою відповідальністю "Полімекс - Мостосталь Україна"  витягу з технічної документації від 19.02.2019 №1251/0/213-19 про нормативну грошову оцінку земельної ділянки за кадастровим номером 1810136600:07:002:0026, а саме: застосування при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки коефіцієнта Км2 в розмірі 1,750, що перевищує максимальне значення 0,306, встановлене п. 4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015;

-зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області в особі Міськрайонного управління у Житомирському районі та в місті Житомирі внести зміни у Витяг з технічної документації від 19.02.2019 №1251/0/213-19, застосувавши при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки площею 1,2161 га за кадастровим номером 1810136600:07:002:0026 коефіцієнт Км2 в розмірі, що не перевищує максимальне значенням 0,306, передбачене п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015;

-стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Полімекс - Мостосталь Україна"  понесені судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 1921,00 грн. 

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області звернулося до суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на незаконність та необґрунтованість рішення суду першої інстанції, просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що законодавчими та нормативно-правовими актами, які регулюють проведення нормативної грошової оцінки земель не передбачено можливості встановлення або обмеження коефіцієнтів органами місцевого самоврядування після затвердження ними технічної документації, як результату проведеної оцінки земель. Також, вказує, що вимога щодо зобов`язання відповідача прийняти конкретно визначені рішення є формою втручання в дискреційні повноваження та виходить за межі завдань адміністративного судочинства.

Відзив на апеляційну скаргу поданий не був. Відповідно до ч. 4 ст. 304 КАС України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Враховуючи, що рішення суду першої інстанції ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), суд апеляційної інстанції в порядку п.3 ч.1 ст.311 КАС України розглядає справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів. 

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги законність та обґрунтованість судового рішення, повноту встановлення обставин справи, застосування норм матеріального і процесуального права, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних мотивів.

10 червня 2015 року 47 сесією VI скликання Житомирської міської ради прийнято рішення №931 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки у м. Житомирі" (далі - Рішення №931).

Згідно із п.1 Рішення №931 затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель м. Житомира.

Пунктом 2 Рішення затверджено середню базову вартість одного квадратного метра земель у м. Житомирі 249 грн. 80 коп.

Введено в дію нові розміри плати за землю для всіх суб`єктів господарювання та громадян з 01.01.2016 (п.3 Рішення №931).

Відповідно до пункту 4 Рішення №931 умовою введення в дію нових розмірів плати за землю є обмеження значення коефіцієнтів, які застосовуються при розрахунку визначення нормативно грошової оцінки земельних ділянок в м. Житомирі, а саме, вирішено:

- обмежити застосування коефіцієнту Км2 максимальним значенням 0,306;

- обмежити застосування загального коефіцієнту Км3, що є добутком значень локальних факторів, у діапазоні від 0,5 до 1, при цьому, "1" - це визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок м. Житомира.

Користувачам та власникам земельних ділянок, незалежно від форми власності та підпорядкування, отримати витяг з технічної документації нормативної грошової оцінки земель м. Житомира для перерахунку розміру плати за землю та при подачі усіх видів звітності застосовувати нормативну грошову оцінку земельної ділянки, розмір якої визначений з 01.01.2016 (п.6 Рішення №931).

Судом встановлено, що 28 серпня 2018 року між Житомирською міською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю "Полімекс - Мостосталь Україна" був укладений договір оренди, на підставі якого позивачу в строкове платне користування терміном на 5 років була передана земельна ділянка за кадастровим номером 1810136600:07:002:0026 площею 1,2161 га, яка розташована за адресою: м. Житомир, вул. Корольова, 132.

19 лютого 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Полімекс - Мостосталь Україна" отримало в Міськрайонному управлінні у Житомирському районі та м. Житомирі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки за кадастровим номером 1810136600:07:002:0026 площею 1,2161 га, яка розташована за адресою: м.Житомир, вул. Корольова, 132 (а.с.21).

Як вбачається з Витягу з технічної документації про нормативно-грошову оцінку земельної ділянки від 19.02.2019 №1251/0/213-19 при розрахунку нормативно-грошової вартості земельної ділянки з кадастровим номером 1810136600:07:002:0026 відповідачем було застосовано значення Км2 у розмірі 1,750. (а.с.21)

Позивач вважає, що відповідачем протиправно при наданні витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки не застосовувало п.4 рішення Житомирської міської ради від 10.06.2015 №931, яким обмежено застосування коефіцієнту Км2 максимальним значенням 0,306, а тому товариство звернулось до суду з даним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції прийшов до висновку про протиправність дій відповідача щодо неврахування п.4 рішення  Житомирської міської ради № 931 від 10.06.2015 при наданні витягів із нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на таке.

Статтею 1 Закону України "Про оцінку землі" передбачено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Згідно із ст. 5, 13 зазначеного Закону, ст. 201 Земельного Кодексу України обов`язкова нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 № 213 (із змінами) затверджена Методика грошової оцінки земель населених пунктів. Інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани території, відомості Державного земельного кадастру, інвентаризації земель та державної статистичної звітності.

Механізм визначення нормативної грошової оцінки земель врегульований Порядком нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженим наказом Міністерства аграрної політики України та продовольства України,  від 25.11.2016 № 489.

Відповідно до пункту 1.3 Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів Інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани територій, відомості Державного земельного кадастру, дані інвентаризації земель та державної статистичної звітності.

В розділі "II Нормативна грошова оцінка земель населених пунктів" Порядку зазначено, що Коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки (Км), обумовлюється трьома групами рентоутворювальних факторів регіонального, зонального та локального характеру і обчислюється за формулою: Км = Км1 х Км2 х Км3, де:

Км1 - регіональний коефіцієнт, який характеризує залежність рентного доходу від місцеположення населеного пункту у загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва і розселення;

Км2 - зональний коефіцієнт, який характеризує містобудівну цінність території в межах населеного пункту (економіко-планувальної зони);

Км3 - локальний коефіцієнт, який враховує місце розташування земельної ділянки в межах економіко-планувальної зони.

Отже, суд зазначає, що при визначенні нормативної грошової оцінки окремої земельної ділянки, розташованої в межах населеного пункту, враховуються, окрім інших, відповідні показники коефіцієнту Км2 (коефіцієнт, який характеризує зональні фактори місцеположення земельної ділянки в межах населених пунктів) та коефіцієнту Км3 (коефіцієнт, який характеризує локальні фактори місцеположення земельної ділянки за територіально-планувальними, інженерно-геологічними, історико-культурними, природно-ландшафтними, санітарно-гігієнічними умовами та рівнем облаштування території).

При цьому, Таблиця 1.6 до вказаного Порядку містить Граничні (максимальні і мінімальні) значення коефіцієнтів, які враховують ступінь містобудівної цінності території в межах населених пунктів (Км2). В даній таблиці прямо зазначено, що для населених пунктів з чисельністю населення від 250 до 500 (тис. чол.), до яких загально відомо відноситься місто Житомир, максимальні значення коефіцієнту Км2 визначено в межах 3,0 - 3,5, а мінімальне значення цього ж коефіцієнту Км2 визначено 0,30.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 20 Закону України "Про оцінку земель", за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Частиною 1 ст. 23 Закону України "Про оцінку земель" передбачено, що технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.

Крім того, ч.3 ст. 23 Закону України "Про оцінку земель" встановлено, що витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Рішенням Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 при розрахунку визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок в м. Житомирі обмежено застосування цього коефіцієнту Км2 максимальним значенням 0,306 (підпункт 4.1 пункту 4). Затверджено середню базову вартість одного квадратного метра земель у м. Житомирі 249 грн.80 коп. (п.2). Введено в дію нові розміри плати за землю для всіх суб`єктів господарювання та громадян з 01.01.2016 (п.3 рішення).

Одночасно п.10 цього рішення відповідача зобов`язано забезпечити оформлення та видачу заявникам відповідних витягів з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Житомира.
Як встановив суд, згідно з Витягу з технічної документації про нормативно-грошову оцінку земельної ділянки від 19.02.2019 № 1251/0/213-19 при розрахунку нормативно-грошової вартості земельної ділянки площею 1,2161 га за кадастровим номером 1810136600:07:002:0026, відповідачем застосовано значення Км2 у розмірі 1,750 (а.с.21).

Таким чином, відповідачем не враховано обмеження в застосування коефіцієнта Км2, що встановлене п.4 Рішенням Житомирської міської ради № 931 від 10.06.2015 року.
Коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель (абзац 5 пункту 289.2 статті 289 Податкового кодексу України). Інформація про коефіцієнти індексації нормативної грошової оцінки земель розміщена на офіційному сайті Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру за електронною адресою: http://land.gov.ua. Так, коефіцієнти індексації нормативної грошової оцінки земель становлять: за 2014 рік - 1,249, 2015 рік - 1,433, 2016 рік - 1,06. Таким чином, відповідачем не враховано обмеження в застосування коефіцієнта Км2, що встановлене п.4 Рішенням Житомирської міської ради № 931 від 10.06.2015 року. До того ж, у пункті 3 рішення Житомирської міської ради "Про затвердження технічної документації з нормативно грошової оцінки земель міста Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки" від 10.06.2015 введено в дію нові розміри плати за землю для всіх суб`єктів господарювання та громадян з 01.01.2016 (п.3 рішення). Крім того, у п.6 рішення вказано: "Користувачам та власникам земельних ділянок, незалежно від форми власності та підпорядкування, отримати витяг з технічної документації нормативної грошової оцінки земель м. Житомира для перерахунку розміру плати за землю та при подачі усіх видів звітності застосовувати нормативну грошову оцінку земельної ділянки, розмір якої визначений з 01.01.2016 ".

Відповідно до ч.2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Саме ці критерії є визначальними при перевірці на правомірність рішень та дій органів державної влади, що визначено ч.3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Статтею 144 Конституції України передбачено, що органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Відповідно до ч.1 ст. 12 Земельного кодексу України до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить розпорядження землями територіальних громад.

Рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень (ст.59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні").

Згідно із ч. 1 ст. 73 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов`язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.

Таким чином, слід зазначити, що рішення 47 сесії 6 скликання  Житомирської міської ради №931 від 10.02.2015 року "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки у м. Житомирі" в силу наведених положень є нормативно-правовим актом, обов`язковим для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, а також підприємствами, установами і організаціями.

Враховуючи всі обставини, колегія суддів приходить до висновку, що невиконання відповідачем п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 року суперечить вимогам законодавства, а тому такі дії слід визнати незаконними.

Частиною 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлені критерії, якими керується адміністративний суд при перевірці рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень. В розумінні Кодексу адміністративного судочинства України виявлення невідповідності діяльності суб`єкта владних повноважень хоча б одному із зазначених критеріїв для оцінювання його рішень, дій та бездіяльності слугує підставою для задоволення адміністративного позову за умови, що встановлено порушення прав, свобод та інтересів позивача. В ході розгляду справи знайшов своє підтвердження факт порушення прав позивача з боку відповідача, при цьому останнім протилежного  суду не доведено.

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом. Так, при розгляді справи було б неприйнятно враховувати право на ефективний засіб захисту, а саме, запобігання порушенню або припиненню порушення з боку суб`єкта владних повноважень, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права, без його практичного застосування.

Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні по справі «Рисовський проти України» (№ 29979/04) визнав низку порушення пункту 1 статті 6 Конвенції, статті 1 Першого протоколу до Конвенції та статті 13 Конвенції у справі, пов`язаній із земельними правовідносинами; в ній також викладено окремі стандарти діяльності суб`єктів владних повноважень, зокрема, розкрито елементи змісту принципу «належного урядування».

Принцип «належного урядування», зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовний спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливості уникати виконання своїх обов`язків.
Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Положеннями статті 90 КАС України передбачено, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.  Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на викладені обставини, за результатами розгляду апеляційної скарги, з урахуванням наведених норм права, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що рішення суду першої інстанцій є законним та обґрунтованим, оскільки суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин; в ньому повно відображені обставини, що мають значення для справи, висновки суду щодо встановлених обставин і правові наслідки є правильними.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на викладене, апеляційний суд приходить до переконання в тому, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін.

Оскільки справа відповідно до п. 3 ч. 6 ст. 12 КАС України відноситься до категорії незначних, судове рішення суду апеляційної інстанції згідно з п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених цим пунктом.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області залишити без задоволення, а  рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2019 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.
Постанова суду складена в повному обсязі  16 січня 2020 року.

Головуючий	 	 	Франовська К.С.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Совгира Д. І.    Кузьменко Л.В.