ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 826/6598/17                                                                  Суддя (судді) першої інстанції: Огурцов О.П.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  25 лютого 2020 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді                              Файдюка В.В.
суддів:                                                  Мєзєнцева Є.І.
                                                            Чаку Є.В.

При секретарі:                              Марчук О.О.
          
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Київської міської ради на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Київської міської ради, в якому просить:
- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо невинесення ним відповідного рішення по клопотанню позивача від 24 березня 2017 року в порядку статті 118 Земельного кодексу України про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки з цільовим призначенням під будівництво житлового будинку, яка розташовано на перетині вулиць Сумської та Амурської у Голосіївському районі міста Києва у встановлений діючим законодавством місячний строк;
- визнати протиправною бездіяльність відповідача в частині фактичного ненадання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки з цільовим призначенням під будівництво житлового будинку, яка розташована на перетині вулиць Сумської та Амурської у Голосіївському районі міста Києва;
- зобов`язати відповідача винести на розгляд сесії Київської міської ради клопотання позивача про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки з цільовим призначенням під будівництво житлового будинку, яка розташована на перетині вулиць Сумської та Амурської у Голосіївському районі міста Києва.
Позов обґрунтовано тим, що відповідачем не вчинено передбачених законом дій щодо винесення на розгляд сесії Київської міської ради його клопотання, внаслідок чого відповідачем не виконано норми абзацу першого частини сьомої статті 118 Земельного кодексу України щодо розгляду клопотання на сесії ради у місячний строк.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 листопада 2019 року даний адміністративний позов задоволено частково.
Визнано протиправною бездіяльність Київської міської ради щодо невинесення відповідного рішення в порядку статті 118 Земельного кодексу України за результатами розгляду клопотання ОСОБА_1 про надання дозволу на розробку проекту відведення земельної ділянки з цільовим призначенням під будівництво житлового будинку, яка розташована на перетині вулиць Сумської та Амурської у Голосіївському районі міста Києва у встановлений законодавством місячний строк.
Зобов`язано Київську міську раду винести на розгляд сесії клопотання ОСОБА_1 про надання дозволу на розробку проекту відведення земельної ділянки з цільовим призначенням під будівництво житлового будинку, яка розташована на перетині вулиць Сумської та Амурської у Голосіївському районі міста Києва.
У задоволенні решти позовних вимог - відмовлено.
Приймаючи рішення про часткове задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що Київською міською радою допущено протиправну бездіяльність щодо порушення порядку розгляду клопотання про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою, встановленого статтями 116, 118 Земельного кодексу України. При цьому, суд не погодився з доводами відповідача щодо обов`язку Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради підготувати та передати на розгляд Київської міської ради відповідний проект рішення про надання дозволу про розроблення проекту землеустрою позивачу, оскільки такі твердження не узгоджуються з вимогами ч.7 статті 118 Земельного кодексу України щодо обов`язку саме Київської міської ради у місячний строк розглянути клопотання і надати дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надати мотивовану відмову у його наданні.
Не погоджуючись з зазначеним рішенням, відповідач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить його скасувати та ухвалити нову постанову, якою в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.
Вимоги скарги обґрунтовано тим, що подане позивачем клопотання не відповідало вимогам Земельного кодексу України, про що його було повідомлено листом. Також, відповідач зазначає, що Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради за результатами опрацювання клопотання готує проект рішення, який розглядається Київською міською радою у строк, встановлений законодавством. У даному випадку, проект рішення на розгляд Київської міської ради подано не було.
Оскільки сторони до суду не з`явилися, справу розглянуто у відкритому судовому засіданні в м. Києві, без фіксації судового процесу, в порядку ч. 4 статті 229 КАС України.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_1 звернувся до Київської міської ради з клопотанням, яке зареєстровано 17 травня 2017 року за вхідним № 08/Б-5131, в якому просив надати дозвіл на розробку проекту відведення земельної ділянки площею 0,10 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд у Голосіївському районі міста Києва згідно з доданою схемою.
Листом Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 20 червня 2017 року № 057021-08/Б-5131-6671 позивача повідомлено, що відповідно до рішення Київської міської ради від 13 листопада 2013 року № 648/10136 запитувана земельна ділянка включена до переліку для опрацювання можливості продажу її на земельних торгах.
Позивач, вважаючи протиправною бездіяльність відповідача щодо невинесення протягом місяця (від дати реєстрації клопотання) на пленарне засідання сесії Київської міської ради питання стосовно надання позивачу дозволу на розробку проекту землевідводу земельної ділянки, звернувся до суду з відповідним позовом. 
Відповідно до ч.1 статті 3 Земельного кодексу України земельні відносини регулюються Конституцією України цим Кодексом, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.
Приписи ч.2 статті 4 ЗК України визначають, що завданням земельного законодавства є регулювання земельних відносин з метою забезпечення права на землю громадян, юридичних осіб, територіальних громад та держави, раціонального використання та охорони земель.
Стаття 9 Земельного кодексу України визначає, що до повноважень Київської і Севастопольської міських рад у галузі земельних відносин на їх території належить, зокрема: розпорядження землями територіальної громади міста; передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу; надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 статті 116 Земельного кодексу України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону.
Згідно ч.6 статті 118 Земельного кодексу України громадяни, зацікавлені в одержанні безплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів в межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідної районної, Київської чи Севастопольської міської державної адміністрації або сільської, селищної, міської ради за місцезнаходженням земельної ділянки. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб).
Відповідно до ч.7 статті 118 Земельного кодексу України Рада міністрів Автономної Республіки Крим, районна, Київська чи Севастопольська міська державна адміністрація або сільська, селищна, міська рада розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних утворень, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.
У разі якщо у місячний строк з дня реєстрації клопотання Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу не надав дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або мотивовану відмову у його наданні, то особа, зацікавлена в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності, у місячний строк з дня закінчення зазначеного строку має право замовити розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки без надання такого дозволу, про що письмово повідомляє Верховну Раду Автономної Республіки Крим, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування. До письмового повідомлення додається договір на виконання робіт із землеустрою щодо відведення земельної ділянки.
Згідно ч. 8, 9, 10 статті 118 ЗК України проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки погоджується в порядку, встановленому статтею 186-1 цього Кодексу.
Відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу у двотижневий строк з дня отримання погодженого проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (а в разі необхідності здійснення обов`язкової державної експертизи землевпорядної документації згідно із законом - після отримання позитивного висновку такої експертизи) приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання у власність.
Відмова органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування у передачі земельної ділянки у власність або залишення клопотання без розгляду може бути оскаржена до суду.
У разі відмови органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування у передачі земельної ділянки у власність або залишення заяви без розгляду питання вирішується в судовому порядку (ч.11 цієї статті).
Отже, як вірно зазначено в оскаржуваному рішенні, аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що ними визначено підстави, порядок, строки передачі земельної ділянки у власність громадян та органи, уповноважені розглядати ці питання. Вони передбачають, зокрема, що для передачі земельної ділянки у власність зацікавлена особа звертається до відповідних органів із заявами для отримання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та для надання її у власність, за результатами розгляду яких такі органи приймають рішення про погодження чи відмову в погодженні проекту землеустрою.
Відповідно до статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. 
Відповідно до п.34 ч.1 статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання регулювання земельних відносин.
За нормами статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.
Виходячи з наведених правових норм в контексті спірних правовідносин вбачається, що рішення про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та про надання її у власність належить до виключних повноважень Київської міської ради шляхом прийняття відповідних рішень на пленарному засіданні; при цьому рішення, дії або бездіяльність Київської міської ради щодо надання земельних ділянок можуть бути оскаржені до суду.
Тобто, приписами чинного законодавства встановлено, що розгляд клопотання заінтересованої особи у вирішенні зазначеного питання повинно прийматись у формі рішення, що є виключною компетенцією органів місцевого самоврядування чи органів виконавчої влади виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради. 
Відповідно до положень статті 22 Закону України «Про столицю України - місто- герой Київ» у зв`язку зі здійсненням містом Києвом функцій столиці України Київська міська рада та Київська міська державна адміністрація, кожна в межах своєї компетенції, встановленої законами України, мають право, зокрема, визначати особливості землекористування у м. Києві.
Так, позивачем подано клопотання, яке відповідно до доручення заступника міського голови - секретаря Київради від 17 травня 2017 року №08/Б-5131 було розглянуто Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та надано відповідь листом №0570291-08/Б-5131-6671.
На момент виникнення спірних правовідносин порядок діяльності Київської міської ради регулювався Регламентом Київської міської ради, затвердженим рішенням № 351/351 від 12 листопада 2014 року.
Згідно п.8 ч.4 статті 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», п.6 ч.3 статті 4 Регламенту Київський міський голова скликає сесії та пленарні засідання Київради, вносить пропозиції, формує порядок денний пленарних засідань Київради, узгоджений на засіданні Президії Київради, і головує на пленарних засіданнях Київради.
Відповідно до ч.13 статті 146 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі - Закон № 280/97-ВР) пропозиції щодо питань на розгляд ради можуть вноситися сільським, селищним, міським головою, постійними комісіями, депутатами, виконавчим комітетом ради, головою місцевої державної адміністрації, головою районної, обласної ради, загальними зборами громадян.
Відповідно до ч.1 статті 21 Регламенту суб`єктами подання проектів рішень виступають Київський міський голова, заступник міського голови - секретар Київради, депутати Київради, постійні та тимчасові контрольні комісії Київради, депутатські фракції, групи, виконавчий орган Київради (Київська міська державна адміністрація), загальні збори громадян в порядку, визначеному законодавством, Статутом територіальної громади міста Києва та цим Регламентом.
При цьому, проекти рішень Київської міської ради, які подаються виконавчим органом Київської міської ради (Київською міською державною адміністрацією), готуються структурними підрозділами виконавчого органу, до компетенції яких віднесені порушені у проектах рішень питання.
Так, відповідно до п.1.1 Положення про Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого рішенням Київської міської ради від 19 грудня 2002 року № 182/342, Департамент земельних ресурсів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та згідно з законодавством забезпечує виконання повноважень Київської міської ради та виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у сфері земельних відносин, є підзвітним та підконтрольним Київській міській раді та виконавчому органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), безпосередньо підпорядковується Київському міському голові, а з питань управління землями державної власності, розпорядження якими здійснює виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) - виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації).
Згідно п.3.11 зазначеного Положення Департамент розробляє в установленому порядку проекти розпоряджень виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), а також подає свої висновки з питань, у тому числі, розпорядження землями в межах міста Києва, щодо передачі земельних ділянок у власність громадян та юридичних осіб.
Пункт 3.12 Положення визначає, що Департамент є структурним підрозділом виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації), готує та подає в установленому порядку проекти рішень Київської міської ради, розпоряджень Київського міського голови, розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), а також подає свої висновки з питань: розпорядження землями в межах міста Києва; передачі земельних ділянок у власність громадян та юридичних осіб; надання земельних ділянок в користування, вилучення земельних ділянок; продажу земельних ділянок у власність; викупу земельних ділянок для суспільних потреб міста; звільнення самовільно зайнятих земельних ділянок; встановлення та зміни межі районів у місті, в порядку, встановленому законодавством України; встановлення сервітуту (права на обмежене користування).
Слід звернути увагу, що і Порядок, і Положення про Департамент земельних ресурсів, затверджені відповідними рішеннями Київської міської ради, на момент виникнення спірних відносин були чинними, тому підлягали застосуванню.
Для визначення порядку передачі (надання) земельних ділянок в користування або у власність із земель комунальної власності Київська міська рада рішенням від 28 лютого 2013 року №63/9120 затвердила Тимчасовий порядок передачі (надання) земельних ділянок у користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві (далі - Порядок № 63/9120).
Пунктом "в" ч.3 статті 1 розділу 1 Порядку № 63/9120 встановлено, що його дія поширюється на випадки надання (передачі) Київською міською радою земельних ділянок із земель комунальної власності безоплатно у власність громадянам, а також у разі приватизації земельних ділянок, які перебувають у користуванні громадян, для будівництва та обслуговування житлових будинків, господарських будівель і споруд (присадибні ділянки).
Відповідно до статті 20 Тимчасового порядку № 63/9120 секретаріат Київської міської ради разом з дорученням (резолюцією) Київського міського голови або заступника міського голови - секретаря Київради у день надходження клопотання або протягом наступного робочого дня надсилає його через приймальню Київради з земельних питань для опрацювання до Департаменту земельних ресурсів.
У разі невідповідності клопотання та складу доданих до нього документів вимогам цього Порядку клопотання по суті не розглядається Департаментом земельних ресурсів, про що громадянина інформують відповідним листом.
У цьому разі громадянин або уповноважена ним особа отримують додані до клопотання документи у Департаменті земельних ресурсів для приведення їх у відповідність до вимог цього Порядку, а при отриманні документів на звороті клопотання громадянином або уповноваженою ним особою робиться відповідна відмітка з описом отриманих документів, яка скріплюється підписом громадянина або уповноваженої ним особи із зазначенням дати отримання документів.
Після усунення громадянином зазначених Департаментом земельних ресурсів недоліків повторне повернення клопотання не допускається.
Після приведення документів, що були додані до клопотання, у відповідність до вимог цього Порядку громадянин подає клопотання до Київської міської ради в порядку, встановленому цією статтею.
Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.
Відтак, суб`єктом подання проектів рішень для винесення на сесію Київради з питань надання дозволу (відмови у наданні) на розробку проектів землевідводу є Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), за наслідками підготовки та подачі проектів рішень якого питання можуть виноситися на пленарне засідання Київської міської ради.
Департамент земельних ресурсів уповноважений готувати та подавати в установленому порядку проекти Київської міської ради з питань передачі земельних ділянок у власність громадян та юридичних осіб, які виносяться на пленарне засідання ради.
Так, подане позивачем клопотання не відповідало вимогам Земельного кодексу України, адже відповідно до рішення Київської міської ради від 13 листопада 2013 року № 648/10136 "Про відмову в продажу земельної ділянки товариству з обмеженою відповідальністю "Планета-Авто" на перетині вулиць Амурської та Сумської у Голосіївському районі м. Києва та надання дозволу на опрацювання можливості продажу цієї земельної ділянки на земельних торгах" Департаменту земельних ресурсів надано дозвіл на опрацювання земельної ділянки на перетині вулиць Амурської та Сумської у Голосіївському районі м. Києва, яка може бути виставлена на земельні торги, а також надано дозвіл на розроблення документації із землеустрою та іншої документації, передбаченої законодавством України, необхідної для підготовки зазначеної земельної ділянки до продажу на земельних торгах та зобов`язано вжити організаційних заходів, пов`язаних з підготовкою та проведенням земельних торгів з продажу земельної ділянки на перетині вулиць Амурської та Сумської у Голосіївському районі м. Києва, відповідно до Земельного кодексу України.
В той же час, Департамент земельних ресурсів за результатами опрацювання клопотання про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою готує проект рішення Київської міської ради про надання дозволу (проект рішення Київської міської ради про відмову у наданні дозволу) на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, який розглядається Київською міською радою в порядку, встановленому Регламентом Київської міської ради, та у строк, встановлений законодавством (п. 2.5 Порядку).
Таким чином, Київська міська рада має змогу винести на розгляд сесії не клопотання позивача, а підготовлений Департаментом земельних ресурсів проект рішення Київської міської ради про надання (чи відмову у наданні) дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки.
Оскільки відповідний проект рішення не передавався на розгляд Київської міської ради, то у відповідача відсутня можливість розглянути його на пленарному засіданні сесії. Тому підстав для визнання незаконною та протиправною бездіяльності відповідача щодо не розгляду клопотання позивача немає.
Крім того, на переконання судової колегії, не прийняття Міськрадою рішення в місячний термін про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою не порушує права позивача, оскільки в силу вимог ч.7 статті 118 Земельного кодексу України, він не позбавлений права самостійно замовити розроблення документації із землеустрою без надання такого дозволу.
Аналогічні правові висновки викладені, зокрема у постановах Верховного Суду від 23 листопада 2018 року по справі №826/8844/16) 14 січня 2019 року по справі №826/8870/16, від 16 липня 2019 року по справі №826/8843/16. 
Решта тверджень та посилань сторін судовою колегією апеляційного суду не приймається до уваги через їх неналежність до предмету позову або непідтвердженість матеріалами справи.
Таким чином, колегія суддів приходить до висновку про те, що суд першої інстанції не в повній мірі дослідив докази та обставини справи, а тому суд апеляційної інстанції вважає за необхідне скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.
Відповідно до ч. 1 статті 317 КАС України - підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 246, 308, 315, 317, 321, 325, 329, 331  КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Київської міської ради - задовольнити.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 листопада 2019 року - скасувати та прийняти нову постанову.
В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії - відмовити.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття. Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.
Повний текст рішення виготовлено 25 лютого 2020 року.

Головуючий суддя:                                                                      В.В. Файдюк
                     
                     Судді:                                                                       Є.І. Мєзєнцев
                                                                                                    
                                                                                                    Є.В. Чаку