ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 620/1921/19                                                                    Суддя (судді) першої інстанції: Непочатих В.О.
                                                                                                         Суддя-доповідач Шурко О.І.
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  15 січня 2020 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого                               Шурка О.І.,
суддів                                        Василенка Я.М., Ганечко О.М., 
при секретарі                               Коцюбі Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державної установи "Чернігівський обласний лабораторний центр Міністерства охорони здоров`я України" на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 03 вересня 2019 року у справі за адміністративним позовом Державної установи "Чернігівський обласний лабораторний центр Міністерства охорони здоров`я України" до Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області про визнання протиправними дій, акту та припису,-

В С Т А Н О В И В:

Державна установа «Чернігівський обласний лабораторний центр Міністерства охорони здоров`я України» звернулася до Чернігівського окружного адміністративного суду з позовом до Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області, в якому просила: визнати протиправними дії посадової особи Управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області щодо проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю), а також прийняття за результатами вчинення заходу акту № 409 «Про проведення позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання суб`єктами господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки» та припису № 299 «Про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки». 
Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 03 вересня 2019 року у задоволенні позову відмовлено повністю.
Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду та прийняти нове рішення, яким задовольнити позов повністю.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що на підставі наказу начальника Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області від 15.04.2019 № 88 «Про проведення позапланової перевірки», який виданий на підставі листа Державної установи «Чернігівський обласний лабораторний центр Міністерства охорони здоров`я України» від 11.04.2019 № 01-00/393, та посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від15.04.2019 № 482, т.в.о. заступника начальника Чернігівського міського відділу Управління ДСНС України у Чернігівській області Карпенко Г.О., головним інспектором Чернігівського міського відділу Управління ДСНС України у Чернігівській області Шевченком В.М., головним інспектором Чернігівського міського відділу Управління ДСНС України у Чернігівській області Міроненком О.О. в період з 16.04.2019 по 19.04.2019 проведено позапланову перевірку додержання законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки на об`єкті за адресою: м. Чернігів, вул. Любецька, буд. 11-А.
За результатами вказаної перевірки відповідачем складено акт від 19.04.2019 № 409, яким встановлено порушення позивачем вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки та винесено припис від 19.04.2019 № 299.
Позивач звернувся до суду з відповідним позовом, оскільки вважає, що відповідачем протиправно проведено позапланову перевірку, оскільки позивач не включений до Річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної служби України з надзвичайних ситуацій на 2019 рік. Зазначає, що постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2017 № 1104 знято мораторій на перевірки, але тільки в частині здійснення державного нагляду (контролю) стосовно закладів оздоровлення та відпочинку дітей, інтернатних закладів, закладів дошкільної освіти, загальної середньої освіти, професійної (професійно-технічної) освіти, спеціалізованої освіти, а також суб`єктів господарювання з високим ступенем ризику (у тому числі об`єктів паливно-енергетичного, військово-промислового комплексів, об`єктів підвищеної небезпеки, хімічно-небезпечних об`єктів та об`єктів висотного будівництва), однак позивач не відноситься до перелічених установ.
Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволені позову, зазначив, що позапланова перевірка здійснювалася правомірно, для її проведення були оформленні всі необхідні документи; акт перевірки не є правовим актом індивідуальної дії, оскільки не є актом застосування норм права та не встановлює конкретні приписи, звернені до окремої особи, а само по собі його складання за результатами перевірки уповноваженою особою відповідача не може порушувати прав позивача; будь-яких обґрунтувань протиправності оскаржуваного припису позивачем в позові не зазначено. 
Колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції та вважає доводи апелянта безпідставними, враховуючи наступне.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються                  Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища (ст. 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).
Частиною четвертою      статті 5 вказаного Закону встановлено, що органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.
Повідомлення надсилається рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручається особисто під розписку керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі.
Згідно абзацу другого частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» підставами для здійснення позапланових заходів є подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням.
Абзацом десятим частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Приписами частин першої та другої статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
Згідно частини шостої статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. 
Як свідчать матеріали справи, позапланова перевірка здійснювалася на підставі наказу начальника Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області від 15.04.2019 № 88 «Про проведення позапланової перевірки» та посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від15.04.2019 № 482, отже для її проведення були оформленні всі необхідні документи. 
Колегія суддів вважає, що судом першої інстанції вірно зауважено, що у разі невідповідності документів на проведення позапланової перевірки, позивач міг не допустити посадових осіб відповідача до її проведення, а в разі допущення останніх, оскарженню підлягають тільки наслідки самої перевірки.
Складений відповідачем акт є документом, який лише підтверджує факт проведення перевірки, містить доказову інформацію про виявлені правопорушення та може бути наданий суду під час вирішення спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта. Акт перевірки не є правовим актом індивідуальної дії, оскільки не є актом застосування норм права та не встановлює конкретні приписи, звернені до окремої особи, а само по собі його складання за результатами перевірки уповноваженою особою відповідача не може порушувати прав позивача.
На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку (частина сьома, восьма статті 7 Закону № 887-V). 
Будь-яких обґрунтувань протиправності оскаржуваного припису в позові не зазначено. 
Доводи позивача на те, що згідно Річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної служби України з надзвичайних ситуацій на 2019 рік, розміщеному на офіційному сайті Державної служби України з надзвичайних ситуацій, позивач не включений, як суб`єкт господарювання відносно якого буде проводитись перевірка, суд першої інстанції вірно не взяв до уваги, оскільки відповідачем здійснювалася позапланова перевірка на підставі заяви позивача, яка не потребує включенню до річного плану. 
За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним, підстави для його скасування відсутні, оскільки суд всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 КАС України, передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування рішення суду.
Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду є законним і обґрунтованим, ухвалене з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для його скасування не має.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним, підстави для його скасування відсутні, оскільки суд всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.
Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування рішення суду.
Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду є законним і обґрунтованим, ухвалене з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для його скасування не має.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Керуючись ст.ст. 242, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -       

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державної установи "Чернігівський обласний лабораторний центр Міністерства охорони здоров`я України" - залишити без задоволення.
Рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 03 вересня 2019 року - без змін. 
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Головуючий суддя:                                                                      Шурко О.І.

Судді:                                                                                          Василенко Я.М.

Ганечко О.М.

Повний текст постанови виготовлено 20.01.2020.