ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 580/2373/19                                                                 

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ   УКРАЇНИ

21 січня 2020 року                                                                                                      м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
Судді-доповідача: Бужак Н. П.
Суддів: Костюк Л.О., Кобаля М.І.
За участю секретаря: Гайворонського В.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 01 жовтня 2019 року, суддя Кульчицький С.О., у справі за адміністративним позовом Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області до Північного офісу Держаудитслужби, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Софт Продакшн» про визнання незаконним та скасування висновку про результати моніторингу закупівель,-

У С Т А Н О В И В:

Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області звернулось до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом про визнання незаконним висновку від 10.07.2019 року Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області про результатами моніторингу закупівлі UА-2019-05-16-000669-с та встановлення порушення законодавства в частині розгляду або відхилення замовником тендерної пропозиції; укладання договору про закупівлі; про скасування висновку управління Північного офісу Держаудитслужби у Черкаській області від 10.07.2019 року про результати моніторингу закупівлі UА-2019-05-16-000669-с.
Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 01 жовтня 2019 року позовні вимоги залишено без задоволення.
Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області подало апеляційну скаргу в якій просить скасувати рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 01.10.2019 року та ухвалити нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.
Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши осіб, що з`явились в судове засідання, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга  підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом першої інстанції встановлено, що за результатами аналізу розгляду та оцінки тендерних пропозицій у ході проведеного Управлінням Північним офісом Держаудитслужби в Черкаській області складено висновок від 10.07.2019 року про результати моніторингу закупівлі UA-2019-05-16-000669-c. 
Згідно з вказаним висновком відповідачем встановлено порушення пункту 4 частини першої статті 30 Закону України "Про публічні закупівлі". За результатами аналізу відповідності умов договору про закупівлю змісту тендерної пропозиції переможця за результатами аукціону встановлено порушення частини другої статті 32 та частини четвертої статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі". За результатами аналізу питань: визначення предмета закупівлі; відображення закупівлі у річному плані; оприлюднення Інформації про закупівлю; відповідність умов тендерної документації вимогам Закону України "Про публічні закупівлі"; дотримання строків під час укладення договору про закупівлю - порушень не встановлено.
Тип виявленого порушення згідно з вказаним висновком - встановлено порушення законодавства в частині розгляду та/або відхилення (не відхилення) замовником підписання контракту з учасником.
Згідно з Висновком предметом аналізу були наступні питання: 
- визначення предмета закупівлі,
- відображення закупівлі у річному плані, 
- оприлюднення інформації про закупівлю,
- відповідність умов тендерної документації вимогам Закону України "Про публічні закупівлі", 
- розгляд та оцінка тендерних пропозицій, 
- дотримання строків під час укладення договору про закупівлю, 
- відповідність умов договору про закупівлю, 
- відповідність умов договору про закупівлю змісту тендерної пропозиції переможця за результатами аукціону процедури закупівлі.
Зазначено, що під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель на 2019 рік; тендерна документація, затверджена рішенням тендерного комітету від 16.05.2019 року № 33/2019; тендерна пропозиція переможця процедури закупівлі ТОВ "Софт Продакшн"; протокол засідання тендерного комітету від 07.06.2019 року № 41/2019; повідомлення про намір укласти договір; договір від 27.06.2019 року № 000669-с; звіт про результати проведення процедури закупівлі; пояснення, отримані 05.07.2019 року від Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області через електронний кабінет Держаудитслужби в електронній системі закупівель. Під час моніторингу встановлено, що найбільш економічно вигідна тендерна пропозиція ТОВ "Софт Продакшн" визнана такою, що відповідає умовам тендерної документації, та згідно з протоколом засідання тендерного комітету від 07.06.2019 року № 41/2019 ТОВ "Софт Продакшн" визнане переможцем торгів. Аналізом тендерної пропозиції учасника ТОВ "Софт Продакшн"  встановлено, що вона не відповідала умовам пункту 1 розділу III "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" тендерної документації. Зокрема, учасник надав тендерну пропозицію (інформацію про розрахунок вартості пропозиції) не за встановленою у додатку 3 до тендерної документації формою та до закінчення кінцевого строку подання тендерних пропозицій не надав довідку в довільній формі на бланку підприємства за підписом керівника учасника (уповноваженої посадової особи учасника) про гарантії застосування заходів із захисту довкілля при виконанні зобов`язань за договором. У пункті 2 розділу V "Оцінка тендерної пропозиції" тендерної документації міститься опис формальних (несуттєвих) помилок - це помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки. Протоколом засідання тендерного комітету від 07.06.2019 року № 41/2019 не визначено, що пропозиція ТОВ "Софт Продакшн" містить формальні (несуттєві) помилки. Оскільки, тендерна пропозиція ТОВ "Софт Продакшн" не відповідала вимогам тендерної документації, згідно з пунктом 4 частини першої статті 30 Закону України "Про публічні закупівлі" вона мала бути відхилена. Під час моніторингу встановлено, що договір про закупівлю від 27.06.2019 року № 000669-с укладено не відповідно до пропозиції учасника-переможця ТОВ "Софт Продакшн": умови пункту 3 договору про закупівлю (ціна договору становить 862 499,40 грн) та ціна у додатку 1 до цього договору відрізняються від змісту тендерної пропозиції переможця за результатами аукціону (862 500,0 грн), чим порушено частину другу статті 32 та частину четверту статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі". Відповідно до частини першої статті 37 Закону України "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю, укладений з порушенням вимог частини четвертої статті 36 цього Закону, є нікчемним. Згідно з частиною другою статті 215 Цивільного кодексу України недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.
У Висновку вказано, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2, 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" та підпунктом 14 пункту 6 Положення про Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області, затвердженого наказом Північного офісу Держаудитслужби від 23.10.2016 року № 18 Управління Північним офісом Держаудитслужби в Черкаській області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень та відповідно до ч. 8 ст. 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі" протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Надаючи правову оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами, колегія суддів зазначає наступне.
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" (далі - Закон №2939).
Відповідно до статті 2 Закону №2939, головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Відповідно до статті 5 Закону №2939 контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі" (далі Закон 922), проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Підстави для проведення моніторингу публічних закупівель викладені в частині 2 статті 7-1 Закону № 922, а саме: дані автоматичних індикаторів ризиків; інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до  статті 9 цього Закону.
За наявності однієї або декількох таких підстав, які визначено частиною 2 статті 7-1 Закону № 922, керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про початок моніторингу закупівлі та відповідно до частини 3 статті 7-1 Закону № 922 таке рішення оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі.
Відповідно до частини 4 статті 7-1 Закону №922 строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.
Частиною 1 статті 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі" моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Відповідно до частин 6, 7  статті 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі" за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження;
2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.
Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Відповідно до пункту 3 та пункту 6, частини 1 статті 1 Закону № 922, веб-портал Уповноваженого органу з питань закупівель інформаційно-телекомунікаційна система, до складу якої входять модуль електронного аукціону і база даних, та який є частиною електронної системи закупівель та забезпечує створення, зберігання та оприлюднення всієї інформації про закупівлі, проведення електронного аукціону, автоматичний обмін інформацією і документами та користування сервісами з автоматичним обміном інформацією, доступ до якого здійснюється за допомогою мережі Інтернет, а електронна система закупівель  інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує проведення процедур закупівель, створення, розміщення, оприлюднення та обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами.
З розміщеної на веб-портал Уповноваженого органу  інформації вбачається, що Головним управлінням Пенсійного фонду України в Черкаській області проведено відкриті торги за номером UA-2019-05-16-000669-c на закупівлю персональних комп`ютерів, книжних сканерів (ДК 021:2015 - 30210000-4 Машини для обробки даних (апаратна частина).
За результатами аукціону та згідно з протоколом № 41/2019 від 07.06.2019 року переможцем торгів визначено ТОВ "Софт Продакшн"  як таке, чия пропозиція є найбільш економічно вигідною та відповідає тендерній документації Замовника.
Держаудитслужбою було проведено моніторинг вказаної закупівлі, за результатами якого Північним офісом Держаудитслужби встановлено порушення п. 4 ч. 1 ст. 30 Закону № 922, а саме: невідхилення відповідно до вимог Закону № 922 тендерної пропозиції учасника ТОВ "Софт Продакшн", яка не відповідала умовам тендерної документації. За результатами аналізу відповідності умов договору про закупівлю змісту тендерної пропозиції переможця за результатами аукціону встановлено порушення ч. 2 ст. 32 та ч. 4 ст. 36 Закону № 922, тобто укладення договору не відповідно до тендерної пропозиції учасника-переможця.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції прийшов до висновку, що висновок відповідача щодо невідповідності тендерної пропозиції ТОВ «Софт Продакшн» є обгрунтованим та не спростовується документами  тендерної  пропозиції Переможця.
Стаття 7-1 Закону чітко визначає,  що  у висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження;
2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Як убачається із висновку  управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення  виявлених порушень та відповідно до ч.8 ст. 7-1 Закону «Про публічні закупівлі» протягом 5 робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Так, у висновку про необхідність усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель, відповідач не конкретизував яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.
Отже, виходячи з вимог ст. 7-1 Закону, висновок є актом індивідуальної дії, який породжує права і обов`язки для позивача, а тому його зміст повинен містити чіткі визначення способу усунення виявлених порушень, тоді як зміст спірного висновку  не містить таких даних, а отже не відповідає критеріям, встановлених ч.2 ст.2 КАС України.
Окрім того, колегія суддів звертає увагу, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити замовнику для усунення порушень.
Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акту індивідуальної дії. Суд зазначає, що зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.
Аналогічна позиція викладена у подібній справі Верховним Судом у  постанові від 10 грудня 2020 року №160/9513/18.
Відповідно до абз. 1 ч. 4 ст. 28 Закону № 922 після оцінки пропозицій замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації з переліку учасників, починаючи з учасника, пропозиція якого за результатом оцінки визначена найбільш економічно вигідною. Строк розгляду тендерної пропозиції, яка за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, не повинен перевищувати п`яти робочих днів з дня визначення найбільш економічно вигідної пропозиції. Строк розгляду тендерної пропозиції може бути аргументовано продовжено замовником до 20 робочих днів. У разі продовження строку розгляду тендерної пропозиції замовник оприлюднює повідомлення в електронній системі закупівель.
У разі відхилення тендерної пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, замовник розглядає наступну тендерну пропозицію з переліку учасників, що вважається найбільш економічно вигідною.
За результатами оцінки тендерна пропозиція ТОВ "Софт Прордакшн" визначена найбільш економічно вигідною.
Згідно з п. 1 розділу ІІІ "Інструкції з підготовки тендерної пропозиції" тендерної документації, затвердженої рішенням тендерного комітету від 16.05.2019 року № 33/2019 тендерна пропозиція подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, у яких зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх установлення замовником), та завантаження файлів з документами, з них: з тендерною пропозицією (інформацією про розрахунок вартості пропозиції) за формою згідно з додатком № 3 до тендерної документації. Додаток № 3 до тендерної документації містить розділ, де передбачено відобразити інформацію про учасника закупівлі, зокрема, вказати повне його найменування код ЄДРПОУ (за наявності), місцезнаходження (юридична та фактична адреса), банківські реквізити, телефон/факс, електронна адреса, керівництво (ПІБ, посада, контактні телефони), особа відповідальна за участь у торгах (ПІБ, посада, контактні телефони). Форма, встановлена у додатку № 3 до тендерної пропозиції, додається (додаток 1). У додатку 3 до тендерної документації зазначено: "Учасник не повинен відступати від даної форми".
ТОВ "Софт Продакшн" у складі тендерної пропозиції надало файл "Тендерна пропозиція.pdf" (додаток 2), у якому відсутній розділ "Відомості про учасника процедури закупівлі". Тобто, файл "Тендерна пропозиція.pdf" був оформлений не відповідно до вимог додатку № З тендерної документації, отже тендерна пропозиція ТОВ "Софт Продакшн" не відповідала вимогам тендерної документації.
У ході моніторингу на запит про надання пояснень щодо невідповідності тендерної пропозиції цього учасника вимогам тендерної документації Замовник повідомив, що подання Учасником інформації про розрахунок вартості пропозиції не за встановленою згідно з тендерною документацією формою розцінено Замовником формальною (несуттєвою) помилкою, що не вплинуло на зміст тендерної пропозиції.
Поняття формальних помилок визначено ч.3 ст.22 Закону України №922. 
Відповідно до абз. 3 ч. 3 ст. 22 Закону № 922 формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
У пункті 2 розділу V "Оцінка тендерної пропозиції" тендерної документації міститься опис формальних (несуттєвих) помилок - це помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме технічні помилки та описки.
Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи і не заперечується сторонами, у протоколі засідання тендерного комітету від 07.06.2019 року №41/2019 про обрання переможця процедури закупівлі (додаток 3) не зазначено про наявність у тендерній пропозиції ТОВ «Софт Продакшн» формальних (несуттєвих) помилок. У протоколі визначення переможця від 07.06.2019 року зазначено, що всі документи, подані товариством, відповідають вимогам тендерної документації, та членами тендерного комітету одноголосно  прийнято рішення про визнання ТОВ «Софт Продакшн» переможцем торгів.
Частиною 3 ст. 22 Закону «Про публічні закупівлі» визначено, що тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не при зведе до відхилення їх пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають за зміст пропозиції, а саме технічні помилки та описки.
Колегія суддів вважає, що подання ТОВ «Софт Продакшн» інформації про учасника закупівлі не у файлі «Тендерна пропозиція. Pdf» дод. 2, а в окремому листі від 23.05.2019 року №190523-01 вірно розцінено замовником як формальна (несуттєва) помилка, що пов`язана з оформленням тендерної пропозиції та яка не вплинула на зміст пропозиції. 
Окрім того, колегія суддів вважає, що  ні Законом України «Про  публічні закупівлі», ні  Тендерною документацією замовника не передбачено прямого обов`язку замовника відображати у протоколах тендерного комітету інформації щодо формальних (несуттєвих)  помилок під час прийняття рішень. Такі помилки чи описки можуть бути враховані на стадії оцінки тендерної пропозиції учасника і не підлягають відображенню у протоколі так як не впливають на зміст тендерної пропозиції.
Щодо надання учасником закупівлі ТОВ «Софт Продакшин» тендерної пропозиції висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи від 07.03.2018 року, колегія суддів зазначає.
Даний висновок було видано компанії «Dell Ins» офіційним представником якої в Україні на поставку продукції, що є предметом закупівлі, є ТОВ «Софт Продакшин». Зазначений висновок розповсюджується на продукцію із технічними характеристиками, які містяться в тендерній документації і є предметом закупівлі.
Згідно висновку експертизи предмет експертизи відповідає вимогам санітарного законодавства України і за умови дотримання вимог цього висновку може бути використаний в заявленій сфері застосування. Об`єкт експертизи відповідає встановленим медичним критеріям безпеки/показникам за результатами ідентифікації, оцінки ризику для здоров`я населення, тощо.
Отже, колегія суддів приходить до висновку, що висновок державної санітарно-епідеміологічної експертизи є належним документом, що підтверджує додержання та застосування учасником закупівлі заходів із захисту довкілля при виконанні зобов`язань за договором.
Що стосується укладення позивачем договору на суму 862   499,40 грн, що є на думку суду меншою від ціни цього учасника за результатами аукціону судова колегія звертає увагу на наступне.
Згідно з п. 5 ч.4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у т.ч. ціни за  одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування  переговорної процедури.  Істотні умови договору про закупівлю  не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадку узгодженої зміни ціни в бік зменшення, без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт, послуг.
Як пояснив позивач укладення договору на 60 коп. менше ніж зазначено в тендерній пропозиції учасника зумовлено тим, що для правильного розрахунку ПДВ на кожну одиницю товару (42 пропозиції) між замовником та учасником на стадії підписання договору узгоджено зміну ціни в бік зменшення. Такі доводи позивача повністю узгоджуються з вимогами п. 5 ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі».
З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції під час розгляду справи було неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, не надано належної оцінки законності та відповідності вимогам чинного законодавства висновку, а також  виявленим під час перевірки порушенням, неправильно застосовано норми матеріального права, а тому рішення суду не можна вважати законним. З цих підстав колегія суддів прийшла до висновку про необхідність скасування рішення суду першої інстанції з ухваленням постанови про задоволення позовних вимог.
Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю і ухвалити нове рішення.
Підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права (ст. 317 КАС).
З цих підстав рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 01 жовтня 2019 року підлягає скасуванню з ухваленням постанови про задоволення позовних вимог.
Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області задовольнити. 
Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 01 жовтня 2019 року скасувати та ухвалити у справі постанову наступного змісту.
Визнати протиправним та скасувати висновок від 10.07.2019 року Північного офісу Держаудитслужби у Черкаській області про результати моніторингу закупівлі UA-2019-05-16-000669-с та встановлення порушення законодавства в частині розгляду та/або відхилення (не відхилення) замовником тендерної (тендерних) пропозиції (пропозицій); укладення договору про закупівлю.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України. 

Суддя-доповідач:                                                                                Бужак Н.П.

Судді:                                                                                          Костюк Л.О.

                                                                                                    Кобаль М.І.

Повний текст виготовлено: 23 січня 2020 року.