ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

12 грудня 2019 року 	м. Дніпро	справа № 1140/2762/18(2-ап/340/6/19)	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Ясенової Т.І. (доповідач),
                               суддів:  Суховарова А.В., Головко О.В.,     
за участю секретаря судового засідання Троянова А.С. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі адміністративну справу за апеляційною скаргою Приватного підприємства «Каскад Плюс» на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 11 квітня  2019 року (суддя 1 інстанції Петренко О.С.) в адміністративній справі за позовом Приватного підприємства «Каскад Плюс» до Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області про скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «Каскад Плюс» звернулося до суду з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області, в якому просило:
- скасувати прийняті Головним управлінням Державної фіскальної служби у Кіровоградській області податкові повідомлення – рішення №00001671403 від 09 липня 2018 року на суму штрафних санкцій 8911,45 грн., №00001681403 на суму 23410,25 грн. штрафних санкцій.
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 11 квітня  2019 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено. 
В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, які суд першої інстанції вважає встановленими, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, що мало місце несвоєчасне роздрукування Z-звітів: в одному випадку – виходу з ладу РРО, що підтверджується актом обслуговуючої організації, в іншому – відсутність електроенергії, що не потребує записів в журналі КОРО. 
Позивач зауважує, що судом першої інстанції не взято до уваги факт своєчасного оприбуткування готівки, що підтверджені касовими документами. Z-звіт роздрукований наступного дня, а факт роздрукування та приклеювання Z-звіту до книги КОРО не несе будь-якої фіскальної функції.
В судовому засіданні представник позивача просив задовольнити апеляційну скаргу, рішення суду першої інстанції скасувати, а позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Надав суду пояснення ідентичні з доводами викладеними в апеляційній скарзі. 
Відповідач у судове засідання суду апеляційної інстанції не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неприбуття суду не повідомлені.
Перевіривши рішення суду першої інстанції, в межах доводів апеляційної скарги, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, заслухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла наступних висновків.
Судом встановлено, що посадовими особами ГУ ДФС у Кіровоградській області проведено фактичну перевірку аптечних пунктів, належних ПП «Каскад Плюс», за результатами якої складено:
- акт від 14.06.2018 № 68/11/11/РРО/34395808, в якому зафіксоване порушення вимог пункту 2.6 глави 2 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 15.12.2004 №637 (далі - Положення №637), пункту 9 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», а саме: не оприбуткування (несвоєчасне оприбуткування) готівкових коштів (торгової виручки) в сумі Книзі обліку розрахункових операцій №1127001219/8 від 10.11.2017, а саме – запис в розділі 2 «Облік руху готівки» зроблений 11.11.2017 на суму 1782,29 грн. не відповідає реальному часу здійснення обліку, оскільки Z-звіт №1632 за 11.11.2017 року роздруковано 12.11.2017 о 10:19год., то оприбуткування в Книзі обліку розрахункових операцій №1127001219/8 від 12.11.2017 на підставі вказаного Z-звіту, також здійснено 12.11.2017 – на наступний робочий день після їх фактичного надходження до каси. Запис в розділі « 3» - «облік розрахункових квитанцій» про використання розрахункової книжки – відсутній (а.с.51-56);
- акт від 14.06.2018 № 69/11/11/РРО/34395808, в якому зафіксоване порушення вимог пункту 2.6 глави 2 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 15.12.2004 №637 (далі - Положення №637), а саме – несвоєчасно оприбутковано готівку в розмірі 4682,05 грн., а саме – запис в розділі 2 «Облік руху готівки та сум розрахунків» в Книзі обліку розрахункових операцій №117001183Р/8 від 27.07.2017, зроблений 08.09.2017 на суму 4682,05 грн., не відповідає реальному часу здійснення запису. Оскільки Z-звіт за №1678 за 08.09.2017 виконано 09.09.2017р. о 15:26 год. то оприбуткування готівки у сумі 4682 грн. 05 коп. на підставі вказаного часу, також було здійснено 09.09.2017 на наступний робочий день після їх фактичного надходження до каси; в розділі 4 «Облік ремонту, робіт з технічного обслуговування і перевірок конструкції та програмного забезпечення РРО» в Книзі обліку розрахункових операцій відсутній запис про вихід з ладу РРО через відсутність електроенергії; в розділі 3 «Облік РК» Книзі обліку розрахункових операцій записи відсутні. При цьому розрахункові книжки на РРО фіскальний номер 1127001183 не реєструвались (а.с.12-13).
На підставі вказаних актів перевірок контролюючим органом прийнято:
-          податкове повідомлення-рішення від 09.07.2018 № 00001671403 (акт перевірки №68/11/11/РРО/34395808 від 14.06.2018), яким до позивача застосовані штрафні (фінансові) санкції на суму 8911,45 грн. (а.с.8);
-          податкове повідомлення-рішення від 09.07.2018 № 00001681403 (акт перевірки №69/11/11/РРО/34395808 від 14.06.2018), яким до позивача застосовані штрафні (фінансові) санкції на суму 23410,25 грн. (а.с.9).
Вирішуючи спірні правовідносини, суд апеляційної інстанції дійшов таких висновків. 
Приписами підпункту 75.1.3 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України встановлено, що фактичною вважається перевірка, яка здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).
Нормами пункту 80.1 статті 80 Податкового кодексу України регламентується, що фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи).
Згідно з пунктом 80.2 статті 80 Податкового кодексу України фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки.
Положеннями пункту 81.1 статті 81 Податкового кодексу України встановлено, що  посадові особи контролюючого органу мають право приступити до проведення документальної виїзної перевірки, фактичної перевірки за наявності підстав для їх проведення, визначених цим Кодексом, та за умови пред`явлення або надіслання у випадках, визначених цим Кодексом, таких документів: направлення на проведення такої перевірки, копії наказу про проведення перевірки, Непред`явлення або ненадіслання у випадках, визначених цим Кодексом, платнику податків (його посадовим (службовим) особам або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції) цих документів або пред`явлення зазначених документів, що оформлені з порушенням вимог, встановлених цим пунктом, є підставою для недопущення посадових (службових) осіб контролюючого органу до проведення документальної виїзної або фактичної перевірки.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, позивачем допущено посадових осіб контролюючого органу до перевірки,  перевірка проведена в присутності уповноважених осіб позивача. 
При цьому якщо допуск до перевірки відбувся і наказ реалізований як прийнятий в межах закону і компетенції, в подальшому предметом розгляду в суді має бути зміст виявлених порушень податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Порядок ведення касових операцій у національній валюті України підприємствами (підприємцями), а також окремі питання організації банками роботи з готівкою регулюються Положенням про ведення касових операцій, затвердженим постановою Правління Національного банку України від 15.12.2004 № 637 та зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 13.01.2005 за № 40/10320 (далі - Положення № 637).
Пунктом 2.2 Положення №637 передбачено, що підприємства (підприємці) здійснюють розрахунки готівкою між собою і з фізичними особами (громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, які не здійснюють підприємницької діяльності) через касу як за рахунок готівкової виручки, так і за рахунок коштів, одержаних із банків. Зазначені розрахунки проводяться також шляхом переказу готівки для сплати відповідних платежів.
Підприємства (підприємці) здійснюють облік операцій з готівкою у відповідних книгах обліку.
Відповідно до пункту 4.1 Положення № 637, з метою забезпечення здійснення розрахунків готівкою підприємства повинні мати касу, а їх керівники мають забезпечити належне облаштування цієї каси та надійне зберігання готівкових коштів у ній.
Згідно з пунктом 2.6 Положення № 637, уся готівка, що надходить до кас, має своєчасно (у день одержання готівкових коштів) та в повній сумі оприбутковуватися.
Відповідно до пункту 1.2 Положення № 637, оприбуткуванням готівки є проведення підприємствами і підприємцями обліку готівки в касі на повну суму її фактичних надходжень у касовій книзі, книзі обліку доходів і витрат, книзі обліку розрахункових операцій.
Абзацом 2 пункту 2.6 Положення № 637 передбачено, що оприбуткуванням готівки в касах підприємств, які проводять готівкові розрахунки з оформленням їх касовими ордерами і веденням касової книги відповідно до вимог глави 4 цього Положення, є здійснення обліку готівки в повній сумі її фактичних надходжень у касовій книзі на підставі прибуткових касових ордерів.
Згідно з абзацом 3 пункту 2.6 Положення № 637, у разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО або використанням РК оприбуткуванням готівки є здійснення обліку зазначених готівкових коштів у повній сумі їх фактичних надходжень у книзі обліку розрахункових операцій на підставі фіскальних звітних чеків РРО (даних РК). У разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО або використанням РК оприбуткуванням готівки є здійснення обліку зазначених готівкових коштів у повній сумі їх фактичних надходжень у книзі обліку розрахункових операцій на підставі фіскальних звітних чеків РРО (даних РК).
Суми готівки, що оприбутковуються, мають відповідати сумам, визначеним у відповідних касових (розрахункових) документах.
Статтею 1 Указу Президента України «Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки» (зі змінами та доповненнями) від 12.06.1995 № 436/95 (далі - Указ № 436/95) встановлено, що у разі порушення юридичними особами всіх форм власності, фізичними особами - громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства, які є суб`єктами підприємницької діяльності, а також постійними представництвами нерезидентів, через які повністю або частково здійснюється підприємницька діяльність, норм з регулювання обігу готівки у національній валюті, що встановлюються Національним банком України, до них застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафу.
Відповідно до абзацу 3 цієї ж статті, за неоприбуткування (неповне та/або несвоєчасне) оприбуткування у касах готівки до суб`єктів господарювання, перелічених у пункті 1 Указу №436/95, застосовується штраф у п`ятикратному розмірі неоприбуткованої суми.
Таким чином, проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО оприбуткуванням готівки - це сукупність дій з фіксації повної суми фактичних надходжень готівки у фіскальних звітних чеках РРО (даних розрахункової книги) та відображення на їх підставі готівки у книзі обліку розрахункових операцій.
Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що в аптеці №7, яка належить ПП «Каскад Плюс» та знаходиться за адресою вул. Б Хмельницького, 34, м. Світловодськ, готівкові розрахунки, проводяться із застосуванням реєстратора розрахункових операцій «Mini- ФП-06» з фіскальним номером – ПР57500713. 25.07.2013.
На вказаний РРО зареєстровано Книгу обліку розрахункових операцій №1127001219/р. (а.с.10)
Контролюючим органом, в ході перевірки встановлено, що готівка в сумі 1782,29 грн. отримана за реалізований товар 11.11.2017, Z – звіт роздруковано 12.11.2017.
У даному випадку, оприбуткуванням готівки для позивача є здійснення обліку готівкових коштів у повній сумі їх фактичних надходжень у книзі обліку розрахункових операцій на підставі фіскальних звітних чеків РРО.
Судом встановлено, що 10.11.2017 та 11.11.2017 готівкові кошти оприбутковувались не в день їх фактичного надходження, а на наступний день. 
Представник позивача стверджує, що несвоєчасне роздрукування Z-звіту відбулось внаслідок технічного збою, що в свою чергу, не потягло несвоєчасного оприбуткування готівки та наголошує, що поломка РРО підтверджується актом обслуговуючої організації.
Однак, оприбуткуванням готівки в касах підприємств, які проводять готівкові розрахунки з оформленням їх касовими ордерами і веденням касової книги відповідно до вимог глави 4 цього Положення, є здійснення обліку готівки в повній сумі її фактичних надходжень у касовій книзі на підставі прибуткових касових ордерів.
У разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО або використанням РК оприбуткуванням готівки є здійснення обліку зазначених готівкових коштів у повній сумі їх фактичних надходжень у книзі обліку розрахункових операцій на підставі фіскальних звітних чеків РРО (даних РК).
Приписами пункту 11 розділу II Постанови «Про затвердження Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні» №148 передбачено, що оприбуткуванням готівки в касах відокремлених підрозділів установ/підприємств, а також у касах фізичних осіб - підприємців, які проводять готівкові розрахунки із застосуванням РРО та/або КОРО без ведення касової книги, є здійснення обліку готівки в повній сумі її фактичних надходжень на підставі даних розрахункових документів шляхом формування та друку фіскальних звітних чеків і їх підклеювання до відповідних сторінок КОРО / занесення даних розрахункових квитанцій до КОРО.
Таким чином, у разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО або використанням розрахункової книги оприбуткуванням готівки є сукупність таких дій: фіксація повної суми фактичних надходжень готівки у фіскальних звітних чеках РРО (даних розрахункової книги) та відображення на їх підставі готівки у книзі обліку розрахункових операцій. За не виконання будь-якої з вище зазначеної дії передбачена відповідальність.
Відповідно до пункту 7 глави 2 розділу III Порядку реєстрації та застосування реєстраторів розрахункових операцій, що застосовуються для реєстрації розрахункових операцій за товари (послуги), затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2016 №547 (далі - Порядок №547), сума готівки, що перебуває на місці проведення розрахунків на момент виходу з ладу реєстратора розрахункових операцій чи відключення електроенергії, записується в корінець розрахункової квитанції з поміткою «Службове внесення». Сума готівки, що вилучається суб`єктом господарювання протягом робочого дня з місця проведення розрахунків, записується у корінець розрахункової квитанції з поміткою «Службова видача».
Згідно з пунктом 10 розділу III Порядку № 547, якщо на період виходу з ладу РРО або в разі відключення електроенергії розрахункові операції проводяться з використанням книги обліку розрахункових операцій та РК, то після встановленого відремонтованого (резервного) РРО або відновлення постачання електроенергії необхідно провести через РРО суми розрахунків за час роботи з використанням РК, а також відповідно до контрольної стрічки (у випадку обнуління оперативної пам`яті) - за час роботи, що передував виходу РРО з ладу або відключення електроенергії, окремо за кожною ставкою податку на додану вартість, після чого слід виконати Z-звіт. За потреби виконується операція «службове внесення» на суму готівки, що зберігається на місці проведення розрахунків.
Перевіркою виявлено не оприбуткування готівкових коштів у повній сумі їх фактичних надходжень (у день одержання готівкових коштів) у КОРО на підставі фіскальних звітних чеків.
Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що запис в розділі 2 «Облік руху готівки» зроблений 11.11.2017 на суму 1782,29 грн. не відповідає реальному часу здійснення обліку, оскільки Z-звіт №1632 за 11.11.2017 роздруковано 12.11.2017 о 10:19 год., а оприбуткування в КОРО №1127001219/8 від 12.11.2017 на підставі вказаного Z-звіту, також здійснено 12.11.2017 – на наступний робочий день після їх фактичного надходження до каси. Запис в розділі « 3» - «облік розрахункових квитанцій» про використання розрахункової книжки – відсутній.
Разом з тим, колегія суддів відноситься критично до доводів представника позивача про те, що причиною несвоєчасного роздрукування Z-звіту була технічна несправність РРО, з огляду на наступне.
Апеляційним судом досліджено Розділ 4 «Обліку ремонтів з технічного обслуговування і перевірок конструкції та програмного забезпечення РРО» та встановлено, що поверх порядкового номеру « 1» із записом датованим 24.04.18, здійснено виправлення на цифру «2». Поверх вказаного запису, без передбаченого для запису рядка, здійснено запис за номером « 1», який датований 11.11.17 – 19:30 «Блокування РРО», дата та час відновлення роботи РРО датовано 12.11.17. (а.с. 19-20)
Отже, вказані обставини не можуть слугувати належним доказом, який підтверджує вихід з ладу та ремонт РРО.
Також, судом не може розцінюватися як доказ, на який посилається позивач, довідку № 13741 про опломбування реєстратора розрахункових операції, оскільки, відповідно до даних зазначених у ній, дата здійснення розпломбування датована 11.11.16, дата здійснення опломбування – 12.11.2016, тобто за рік до спірного випадку. (а.с.24)
Таким чином, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про відмову в задоволенні позову щодо скасування податкового повідомлення – рішення №00001671403 від 09.07.2018, з підстав не об`єктивності причин, які полягали в не роздрукуванні Z -звітів (технічна несправність РРО ), оскільки позивачем не надано до суду належних та допустимих доказів, які б підтверджували здійснення ремонту РРО (договору на виконання ремонтних робіт, акту виконаних робіт, зазначення про це у КОРО).
Також, судом встановлено, що в аптечному пункті №2, що належить позивачу та знаходиться за адресою – АДРЕСА_1 , готівкові розрахунки проводяться з застосуванням РРО «Марія 301МТМ» з фіскальним номером НОМЕР_1 , на вказаний РРО Книгу обліку розрахункових операцій не зареєстровано.
Представник позивача посилається на те, що за вказаною адресою зареєстрована розрахункова книжка, відповідно до якої 08.09.2017 оприбутковано готівку в сумі 4700 грн. В розділі 2 КОРО №1127001183Р/8 (розпочата 27.07.2017) сума оприбуткованої готівки 08.09.2017 склала 5334,42 грн., запис проведено своєчасно, оприбутковано в касі підприємства в сумі 4700грн. 08.09.2017 року. Отже, на думку представника позивача, оприбуткування готівки 08.09.2017 року підтверджуються в розділі 2 КОРО та касовими документами. Z- звіт роздруковано 09.09.2017 року внаслідок відсутності електроенергії або зв`язку з мережею Інтернет, проте це не потягло за собою несвоєчасне оприбуткування готівки.
Позивач зазначає, що Порядком №547 не передбачено виконання запису в КОРО про відсутність електроенергії або зв`язку з мережею Інтернет, а також не передбачено перелік документів, якими підтверджується неможливість друку Z-звіту.
Отже, позивачем фактично визнано несвоєчасне оприбуткування готівки 08.09.2017, однак ним не надано суду доказів, які б підтверджували факт відсутності електроенергії та технічних проблем касового апарату у вказані дні.  Не надано таких доказів позивачем і до суду апеляційної інстанції.
Згідно зі статті 5 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», на період виходу з ладу реєстратора розрахункових операцій та здійснення його ремонту або у разі тимчасового, не більше 7 робочих днів, відключення електроенергії проведення розрахункових операцій здійснюється з використанням книги обліку розрахункових операцій та розрахункової книжки або із застосуванням належним чином зареєстрованого резервного реєстратора розрахункових операцій.
Вказаній нормі Закону про РРО кореспондують положення пункту 10 розділу ІІІ Порядку реєстрації та застосування реєстраторів розрахункових операцій, що застосовуються для реєстрації розрахункових операцій за товари (послуги), який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2016 № 547, що зареєстрований у Міністерстві юстиції України 05.07.2016 за № 918/29048, яким передбачено, що якщо на період виходу з ладу РРО або в разі відключення електроенергії розрахункові операції проводяться з використанням книги ОРО та розрахункової книжки, після встановлення відремонтованого (резервного) РРО або відновлення постачання електроенергії необхідно провести через РРО суми розрахунків за час роботи з використанням розрахункової книжки, а також відповідно до контрольної стрічки (у випадку обнулення оперативної пам`яті) - за час роботи, що передував виходу РРО з ладу або відключенню електроенергії, окремо за кожною ставкою податку на додану вартість, акцизного податку або іншого податку (збору), після чого слід виконати Z-звіт. За потреби виконується операція "службове внесення" на суму готівки, що зберігається на місці проведення розрахунків.
Приписами  пункту 1.2 Положення № 637, встановлено, що розрахункова книжка (далі - РК) - належним чином зброшурована та прошнурована книжка, зареєстрована в органах державної податкової служби України, що містить номерні розрахункові квитанції, які видаються покупцям у визначених Законом України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».
Отже, розрахункова книжка застосовується під час здійснення розрахункових операцій у випадках, коли не застосовуються реєстратори розрахункових операцій, у тому числі під час поломки РРО чи відключення електроенергії.
Відповідно до пункту 6 глави 4 розділу II Порядку реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, що затверджений наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2016 № 547, який зареєстрований у Міністерстві юстиції України 05.07.2016 № 920/29050 (далі - Порядок № 547), використання книги ОРО, зареєстрованої на РРО, передбачає:
- наявність книги ОРО на місці проведення розрахунків, де встановлено РРО;
- підклеювання фіскальних звітних чеків до відповідних сторінок книги ОРО;
- щоденне виконання записів (у разі здійснення розрахункових операцій) про рух готівки та суми розрахунків, при цьому дані за сумами, отриманими від покупців (клієнтів), та дані за сумами, виданими покупцям (клієнтам), записуються окремо;
- у разі виходу з ладу РРО чи відключення електроенергії - здійснення записів за обліком розрахункових квитанцій;
- ведення обліку ремонтів, робіт з технічного обслуговування, а також перевірок конструкції та програмного забезпечення РРО у відповідному розділі книги ОРО.
Приписами пункту 9 глави 4 розділу II Порядку № 547 передбачено, що у розділі 3 книги ОРО, зареєстрованої на РРО, обліковуються розрахункові квитанції, використані під час відключення електроенергії або в період ремонту РРО. Графи 1-5 заповнюються до початку використання розрахункової книжки, графи 6-8 - до початку реєстрації розрахункових операцій за допомогою РРО після відновлення постачання електроенергії чи встановлення РРО після ремонту.
Згідно з абзацом 3 пункту 2.6 Положення №637, у разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО або використанням РК оприбуткуванням готівки є здійснення обліку зазначених готівкових коштів у повній сумі їх фактичних надходжень у книзі обліку розрахункових операцій на підставі фіскальних звітних чеків РРО (даних РК).
Отже, якщо суб`єктом господарювання на період виходу з ладу РРО або знеструмлення господарської одиниці для проведення готівкових розрахунків використовувалась розрахункова книжка, для оприбуткування отриманої готівки, суб`єкт господарювання зобов`язаний здійснити її облік у книзі обліку розрахункових операцій на підставі даних розрахункової книжки.
Одночасно з цим суб`єкт господарювання зобов`язаний здійснити облік розрахункових квитанцій, заповнивши відповідні графи у розділі ІІІ Книги обліку розрахункових операцій.
Вирішуючи спірні правовідносини судом першої інстанції правильно враховано правову позицію  суду касаційної інстанції у спорах цієї категорії висловлену у постановах Верховного Суду від 23.01.2018 у справі № 2а-12605/11/2670, 19.10.2018 у справі № 2140/1699/18, Верховного Суду України, зокрема, від 11 грудня 2012 року по справі №21-400а12, від 26 лютого 2013 року по справах № 21-7а13, № 21-35а13, від 12 листопада 2013 року по справі № 21-370а13, від 01 квітня 2014 року по справі № 21-54а14.
При цьому, з досліджених судом списку розрахункових книжок ПП «Каскад Плюс», встановлено, що КОРО №1127001183Р/8 (розпочата за твердженнями позивача -27.07.2017) у вказаному списку відсутня, проте за ПП «Каскад Плюс» зареєстровано КОРО №1127001183р/1к, дата реєстрації – 22.08.2018, які не можуть слугувати доказом у даному випадку. 
Зважаючи на встановлені обставини справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про доведеність несвоєчасного оприбуткування готівки позивачем, всупереч вимогам встановленим пунктом 2.6. Положення №637, абз. 3 статті 1 Указу № 436/95 та, відповідно, правомірність прийняття  відповідачем податкового повідомлення-рішення №00001681403 від 09.07.2018.
Колегія суддів, вважає необґрунтованими доводи представника позивача, про те, що  Указом Президента України від 20.06.2019 №418/2019 «Про визнання таким, що втратили чинність, деяких указів Президента України»  визнано таким, що втратив чинність  Указ Президента України «Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки», з огляду на наступне.
Указом Президента України 12 червня 1995 року №436/95 було врегулювано питання відповідальності суб`єктів господарювання за неоприбуткування (неповне та/або несвоєчасне) оприбуткування у касах готівки.
Метою прийняття Указу №436/95 було поліпшення стану готівкового обігу, визначення єдиних підходів до встановлення відповідальності за порушення суб`єктами підприємницької діяльності норм з регулювання обігу готівки та запобігання зловживанням під час здійснення операцій з готівкою, приховуванню доходів.
Органом законодавчої влади 06 липня 1995 року прийнято  Закон України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», положення розділу V якого визначають перелік порушень, за вчинення яких передбачено застосування фінансових санкцій.
В той же час розділом V  Закону №265, так само як і положеннями інших законів України, не визначено серед правопорушень неоприбуткування (неповне та/або несвоєчасне) оприбуткування у касах готівки та не встановлена відповідальність за таке діяння.
На час виникнення спірних у цій адміністративній справі відносин законодавцем не прийнято будь-яких інших законів, сфера дії яких би охоплювала відносини, регламентовані Указом №436/95.
Враховуючи викладене, застосування до суб`єктів господарювання штрафних (фінансових) санкцій на підставі статті 1 Указу №436/95 є правомірним.
Таким чином, посилання позивача на скасування  Указу Президента України «Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки» від 12.06.1995 №436/95  є безпідставним, оскільки скасування надання зворотної дії в часі нормативно-правовим актам, якими скасовано відповідальність для юридичних осіб, має бути передбачено шляхом прямої вказівки про це в  законі  або іншому нормативно-правовому акті (рішення Конституційного Суду України № 1-рп/99 від 09.02.1999  у справі №1-7/99). У свою чергу, склад правопорушення правомірно встановлено податковим органом на підставі законодавства, яке діяло на момент виникнення спріних правовідносин.
Аналогічну позицію висловив Верховний Суд у постанові від 14 травня 2019 року по справі №813/734/16.
На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують. Підстави для скасування рішення суду першої інстанції відсутні.
Керуючись статтями  241-245,  250,  315,  316,  321,322,  327,  329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного підприємства «Каскад Плюс» - залишити без задоволення.
Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 11 квітня  2019 року - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.
   
Головуючий - суддя                                                                      Т.І. Ясенова 

                               суддя                                                                      А.В. Суховаров 

                               суддя                                                                      О.В. Головко