Ухвала
03 лютого 2020 року
м. Київ
справа № 393/104/18
провадження № 61-10907св19
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:
Шиповича В. В. (суддя-доповідач), Синельникова Є. В., Хопти С. Ф.,
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання частково недійсним договору позики, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Кропивницького апеляційного суду, у складі колегії суддів: 
Єгорової С. М., Дьомич Л. М., Кіселика С. А., від 22 квітня 2019 року,
ВСТАНОВИВ:
В березні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики.
Заперечуючи проти позову, в квітні 2018 року ОСОБА_2 подано зустрічний позов до ОСОБА_1 про визнання частково недійсним договору позики грошових коштів від 25 березня 2008 року в частині одержання ОСОБА_2 грошових коштів в сумі 40 000 грн, застосувавши при цьому наслідки недійсності правочину.
Рішенням Новгородківського районного суду Кіровоградської області, у складі судді Рачкелюка Ю. В., від 05 грудня 2018 року позов  ОСОБА_1 задоволено. Стягнуто з  ОСОБА_2 на користь  ОСОБА_1 грошові кошти в загальній сумі 180 909, 09 грн, які складаються з 50 000 грн суми боргу, 116 015 грн інфляційні втрати, 14 894, 09 грн 3% річних. В задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 відмовлено. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.
Постановою Кропивницького апеляційного суду від 22 квітня 2019 року апеляційну скаргу  ОСОБА_2 задоволено частково.
Рішення Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 05 грудня 2018 року змінено.
Позов  ОСОБА_1  задоволено частково. Стягнути з  ОСОБА_2 на користь  ОСОБА_1 кошти в сумі 11 341, 01 грн, з яких: 11 021, 05 грн сума боргу, 54, 35 грн 3 % річних за прострочення сплати боргу, 265, 61 грн інфляційних втрат.
З мотивувальної частини рішення Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 05 грудня 2018 року виключено посилання на статтю 257 ЦК України, як на підставу відмови у задоволенні зустрічного позову  ОСОБА_2 (сплив позовної давості).
В іншій частині рішення Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 05 грудня 2018 року залишено без змін.
Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.
У касаційній скарзі ОСОБА_1 посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права і порушення норм процесуального права, просить оскаржувану постанову скасувати в частині вирішення первісного позову, залишивши в цій частині в силі рішення Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 05 грудня 2018 року.
У вересні 2019 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга 
 ОСОБА_1 на постанову Кропивницького апеляційного суду від 22 квітня 2019 року.
Ухвалою Верховного Суду від 05 серпня 2019 року відкрито касаційне провадження у справі № 393/104/18 та витребувано її матеріали з місцевого суду.
В серпні 2019 року матеріали справи надійшли до Верховного Суду.
Відповідно до статті 388 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.
Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.
Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.
Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.
Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.
Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання частково недійсним договору позики, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Кропивницького апеляційного суду від 22 квітня 2019 року призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.
Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:	В. В. Шипович    Є. В. Синельников   С. Ф. Хопта