ПОСТАНОВА 
Іменем України

21 січня 2020 року                                                                 м. Кропивницький

справа № 388/905/18
провадження № 22-ц/4809/172/20 

       Кропивницький апеляційний суд у складі  колегії суддів судової палати в цивільних справах:        
головуючого судді: Кіселика С.А. (суддя доповідач),
суддів: Голованя А.М., Єгорової С.М., 
за участю секретаря судового засідання – Савченко Н.В.,   
учасники справи:  
позивач – ОСОБА_1 ;
відповідач – Комунальне підприємство «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді,
розглянувши у  порядку  спрощеного позовного провадження в місті Кропивницькому цивільну справу за апеляційною скаргою  Комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді на рішення Долинського районного суду Кіровоградської області від 16 жовтня 2019 року,  за участі судді  Степанова С.В.,  у цивільній справі за позовом  ОСОБА_1  до Комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді про відшкодування шкоди в наслідок залиття квартири,

В С Т А Н О В И В:
Короткий зміст позовних вимог та їх мотивація
Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про відшкодування шкоди в наслідок залиття квартири, мотивуючи свої вимоги наступним.
Позивачу та її дітям ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , на праві спільної сумісної власності, належить квартира АДРЕСА_1 .
21.06.2018 року, у вечірній час, в кухні вказаної квартири, було виявлено затоплення стоками з мережі централізованого водовідведення, про що позивач на наступний день повідомила відповідача та Долинську міську раду.
Актом обстеження від 22.06.2018 року, складеним представниками відповідача, встановлено, що в приміщенні кухні, на підлозі, помітно набухання ламінату площею 12 м2, яке сталося через витік води із раковини та вказано, що покриття підлоги підлягає заміні. 
Вартість ремонтно-будівельних робіт складає 4337грн., що підтверджується висновком експерта № 85 від 06.07.2018 року. В зв`язку з цим, позивач звернувся до суду з вимогою стягнення вартості ремонтно-будівельних робіт в сумі 4337 грн., моральної шкоди в розмірі 10000 грн., яка виражається у негативних емоціях та переживаннях, витрат пов`язаних із проведенням експертизи у розмірі 3000 грн., витрат на правничу допомогу у розмірі 1300 грн.
Короткий зміст рішення суду першої  інстанцій та мотиви його прийняття 
Рішенням Долинського районного суду Кіровоградської області від 16 жовтня 2019 року позовні вимоги  ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді про відшкодування шкоди в наслідок залиття квартири  задоволено частково та стягнуто з Комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді на користь ОСОБА_1 4337 грн. – вартість ремонтно-будівельних робіт, 1000 грн. – моральної шкоди, 3000 грн. – вартість проведення експертизи, 1231 грн. – витрати на правничу допомогу пропорційно ступеню задоволених вимог. Стягнуто з Комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді на користь держави судовий збір в сумі 768,40 грн.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала
Не погодившись із рішенням суду першої інстанції Комунальне підприємство «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді звернулось із апеляційною скаргою, в якій просить рішення суду скасувати і постановити нове рішення яким в позові відмовити. Свою вимогу мотивує тим, що суд неповно з`ясував обставини справи, зокрема дійшов безпідставного висновку про вину відповідача у залитті квартири позивача.
Короткий зміст відзиву 
У своєму відзиві позивач просить апеляційну скаргу відхилити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін, оскільки рішення суду є законним і ухвалено із дотриманням принципів розумності виваженості і справедливості. Суд дійшов правильного висновку щодо наявності вини відповідача.

Встановлені судом першої інстанції обставини справи
Судом першої інстанції встановлено, що позивачу та її дітям ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , на праві спільної сумісної власності, належить квартира АДРЕСА_1 .
21.06.2018 року, у вечірній час, в кухні вказаної квартири, було виявлено затоплення стоками з мережі централізованого водовідведення, про що позивач на наступний день повідомила відповідача та Долинську міську раду.
Згідно акта обстеження від 22.06.2018 року, комісією, яка обстежила квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , встановлено, що в кухні на підлозі помітно набухання ламінату, яке сталося через витік води із раковини (а.с.6).
Згідно акта обстеження квартири за адресою: АДРЕСА_2 , від 02.07.2018 року, встановлено пошкодження покриття підлоги (ламінату), площею 12 кв.м., яке зі слів власника квартири вникло 21.06.2018 року через затоплення квартири (кухні) стоками з мережі водовідведення. Висновок: покриття підлоги підлягає заміні (а.с.12).
З висновку експерта судової будівельно-технічної експертизи № 85 від 06.07.2018 року слідує, що вартість ремонтно-будівельних робіт складає 4337 грн. (а.с.7-9).
Рішенням виконавчого комітету Долинської міської ради від 02.07.2015р. № 108 визначено надавачем житлово-комунальних послуг, послуг з утримання будинків та прибудинкової території - КП «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді (а.с. 32).
Із копії договору №22 «Про надання послугу з управління багатоквартирним будинком» від 22.06.2018 року вбачається, що КП «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді взяло на себе зобов`язання щодо проведення ремонту конструктивних елементів, внутрішньо- будинкових систем холодного водопостачання, водовідведення, теплопостачання та зливної каналізації (а.с.33-35).
Провадження у суді апеляційної інстанції
Апеляційна скарга до Кропивницького апеляційного суду надійшла через суд першої інстанції разом із матеріалами цивільної справи і зареєстрована 22.11.2019 року.
Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 26 листопада 2019 року апеляційне провадження за даною каргою відкрито.
Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 11 грудня 2019 року справу призначено до розгляду на 21 січня 2020 року. 
Позиція апеляційного суду, застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд при прийнятті постанови
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників відповідача та позивача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції у межах, передбачених ст.367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.
Відповідно до статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
З урахуванням вимог ст. 263 ЦПК України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин;  чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати;  чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.
Рішення суду  відповідає  зазначеним вимогам закону. 
Відповідно до ст. ст. 367, 368 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.
Завданням цивільного судочинства є, зокрема, справедливий розгляд і вирішення цивільних справ для захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 1 ЦПК України).
Згідно зі ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
За змістом ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.
Частиною 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, а обов`язок надання доказів покладається на сторони та інших осіб, які беруть участь у справі.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , а Комунальне підприємство «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді є підприємством яке надає комунальні послуги щодо утримання будинку та прибудинкової території у належному стані.
21.06.2018 року у вечірній час, в кухні вказаної квартири, було виявлено затоплення стоками з мережі централізованого водовідведення, про що позивач на наступний день повідомила відповідача та Долинську міську раду про фіксування вказаного факту.
Актом обстеження від 22.06.2018 року, складеним представниками відповідача, встановлено, що в приміщенні кухні на підлозі помітно набухання ламінату яке сталося через витік води з раковини. Комісійним актом обстеження виявлено пошкодження покриття підлоги (ламінату) площею 12 м.кв. та вказано, що покриття підлоги підлягає заміні.
Вартість ремонтно-будівельних робіт складає 4337грн., що підтверджується висновком експерта № 85 від 06.07.2018 року. 
В зв`язку з цим, позивач звернувся до суду з вимогою стягнення моральної шкоди в розмірі 10000 гривень, яка виражається у негативних емоціях та переживаннях, витрат пов`язаних із проведенням експертизи у розмірі 3000 гривень, витрат на правничу допомогу у розмірі 1300 гривень та вартість ремонтно-будівельних робіт в сумі 4337 гривень.
Згідно з частиною першою та пунктом 1 частини другої статті 22 Цивільного кодексу України (далі – ЦК України) особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України).
Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.
Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір.
Встановивши, що внаслідок залиття належної ОСОБА_1 на праві власності квартири за адресою: АДРЕСА_2 , що сталося з вини відповідача, позивачу завдано майнової шкоди в сумі 4337 грн. 00 коп., розмір якої відповідачем спростовано не було, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про покладення на відповідача обов`язку з відшкодування цієї шкоди.
Розглядаючи спір, який виник між сторонами у справі, суд правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив наявні у справі докази і дав їм належну оцінку згідно зі статтями 76 - 81, 89 Цивільного процесуального кодексу України, правильно встановив обставини справи, внаслідок чого ухвалив законне й обґрунтоване судове рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.
Доводи відповідача про відсутність його вини у затопленні квартири, з тих підстав, що працівниками відповідача – слюсарями аварійно – відновлювальних робіт, які прибули на виконання заявки позивача до підвалу будинку, 19.06.2018 року о 20 год. 30 хв., для запобігання затоплення каналізаційними стоками, було відкрито аварійний лючок, а на наступний день - 20.06.2018 року, було проведено прочистку каналізаційного стоку з повним розбиранням кухонного стояку, не спростовують висновків суду щодо наявності вини відповідача у спричинені позивачу матеріальної шкоди.
Відповідно до ст.ст. 20, 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Виконавець зобов`язаний: забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; надавати в установленому законодавством порядку необхідну інформацію про перелік житлово-комунальних послуг, їх вартість, загальну вартість місячного платежу, структуру цін/тарифів, норми споживання, режим надання житлово-комунальних послуг, їх споживчі властивості тощо; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством. 
Відповідно до ст. 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач, крім іншого, зобов`язаний: утримувати на балансі майно, визначене договором з власником (співвласниками); забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі.
Виходячи зі змісту ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач будинку – власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Утримання будинків і прибудинкових територій – господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством; якість житлово-комунальної послуги - сукупність нормованих характеристик житлово-комунальної послуги, що визначає її здатність задовольняти встановлені або передбачувані потреби споживача відповідно до законодавства.
Відповідно до Типового переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та Типового договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2009 №529 до складу цих послуг належать зокрема технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем тепло- гарячого холодного водопостачання водовідведення і зливної каналізації та поточний ремонт конструктивних елементів, внутрішньобудинкових систем гарячого і холодного водопостачання, водовідведення, теплопостачання та зливової каналізації і технічних пристроїв будинків.
При визначенні робіт які відносяться до технічного обслуговування поточного ремонту або капітального слід керуватися Примірним переліком послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень будинків споруд, затвердженим наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 10.08.2004 №150 та Переліком послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 1 червня 2011року, № 869. Технічне обслуговування жилих будинків, крім іншого, є комплексом робіт, спрямованих на підтримку справності та роботи технічного обладнання. Система технічного обслуговування жилих будинків повинна забезпечувати безпечне та безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби будинку. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків. Система технічного огляду жилих будинків включає проведення планових (загальних, профілактичних) та позапланових оглядів.
Згідно п. 1 та п. 10 статті 32 Правил надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води, водовідведення затверджених постановою Кабінету міністрів України від 21.07.2005 року № 630, у редакції чинній на час виникнення правовідносин, виконавець зобов`язаний, своєчасно надавати споживачу послуги в установлених обсягах належної якості та утримувати внутрішньо будинкові мережі в належному технічному стані.
Оскільки після виконання відповідачем відповідних робіт із прочищення каналізаційних труб відбулося повторне затоплення кухні, у квартирі позивача, стоками з мережі центрального водовідведення, то колегія суддів констатує факт неналежного виконання відповідачем своїх обов`язків, що є наслідком проведення робіт не належної якості з очищення каналізаційних труб будинку.
Враховуючи наведене колегія суддів вбачає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку щодо наявності вини відповідача у затопленні квартири позивача стоками із мережі водовідведення, а отже дійшов правильного висновку щодо спричинення відповідачем позивачу матеріальної та моральної шкоди, розмір яких суд визначив у відповідності до діючого законодавства та наданих суду доказів.
Висновки суду апеляційної інстанції

Таким чином, враховуючи наведене колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції ухвалив рішення із додержанням норм матеріального та процесуального права, що у відповідності до ч.1 статті 375 ЦПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду без змін.
Керуючись ст. 367,ст. 368, ст. 374, ст. 375, ст.377, ст. 381, ст. 382, ст. 383, ст. 384 ЦПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В :

 Апеляційну  скаргу Комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді залишити без задоволення, а рішення Долинського районного суду Кіровоградської області від 16 жовтня 2019 року  залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти  днів з дня  складення повного судового рішення у випадках передбачених ст. 389 ЦПК України.
Повний текст постанови складений 31 січня 2020 року.

Суддя доповідач                                                 С.А.Кіселик   
                
Судді:                                                                   А.М. Головань

С.М. Єгорова