Справа № 991/254/20
Провадження1-кс/991/254/20

У Х В А Л А 

10 лютого 2020 року                                                        м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , особи, яка подала скаргу - адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши скаргу адвоката  ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 на постанову прокурора п`ятого відділу процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 про відмову в задоволенні клопотання,

ВСТАНОВИВ:

До Вищого антикорупційного суду надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 на постанову прокурора п`ятого відділу процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 від 16.12.2019 про відмову в задоволенні клопотання.
Свою скаргу адвокат ОСОБА_3 обґрунтовує тим, що 13.12.2019 ним до прокурора п`ятого відділу процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 було подано клопотання за вих. №8148 про проведення слідчої дії – допиту спеціаліста. На обґрунтування свого клопотання посилався на те, що відповідно до висновку довідки спеціаліста Державної аудиторської служби України від 05.12.2018 щодо спричинення матеріальної шкоди (завдання збитків) «в результаті вибору Львівською міською радою земельної ділянки сільськогосподарського призначення площею 23, 4913 га для створення індустріального парку «Рясне-2» місцевим бюджетам Львівської області з урахуванням зарахованих 376 050,00 грн. недоотримано надходжень у вигляді відшкодування втрат сільськогосподарського виробництва, спричинених вилученням сільськогосподарських угідь для цілей, не пов`язаних із веденням сільського господарська , на загальну суму 1 485 369, 00 грн., в тому числі з них 89 304, 75 грн,- обласним, 1 116 815, 40 грн. - Яворівським районним, 279 212, 85 грн - Рясне-Руським сільським бюджетом. Проте, вказані висновки є необґрунтованими та не відповідають дійсним обставинам справи.
Враховуючи наведене просив допитати за участі сторони захисту, заступника начальника відділу контролю в соціальній та гуманітарній галузі Департаментом взаємодії з правоохоронними органами Державної аудиторської служби України – ОСОБА_6 , з приводу підстав, обставин проведення, дослідження та фактичних даних здобутих під час проведення перевірки дотримання вимог земельного законодавства при виборі Львівською міською радою земельної ділянки для створення Львівського індустріального парку «Рясне-2», а також висновків зроблених за результатами такої. 
27.12.2019 засобами поштового зв`язку адвокатом було отримано постанову від 16.12.2019 про відмову у задоволенні клопотання, яку прокурор мотивував тим, що за змістом ст. 93 КПК України слідчий, прокурор уповноважені збирати докази в порядку, передбаченому чинним законодавством. Під час проведення слідчих дій слідчий, прокурор наділені дискреційним правом щодо залучення спеціаліста, який з цього моменту є учасником кримінального провадження правовий статус такої особи визначено КПК України. 
Відповідно до ч. 1 ст. 71 КПК України спеціалістом є особа, яка володіє спеціальними знаннями та навичками застосування технічних або інших засобів і може надавати консультації під час досудового розслідування і судового розгляду з питань, що потребують відповідних спеціальних знань і навичок.
На виконання положень цієї статті та з метою забезпечення завдань кримінального провадження, ревізійне управління України, Міністерство внутрішніх справ України, Служба безпеки України та Генеральна прокуратура України спільним Наказом від 19 жовтня 2006 року № 346/1025/685/53 затвердили Порядок взаємодії, який регулює питання, пов`язані з участю фахівця державної контрольно-ревізійної служби, правонаступником якої є ДАСУ, у перевірці, що проводиться правоохоронними органами. 
Згідно з підп. 3.1 п. 3 зазначеного Порядку працівники органів державної контрольно-ревізійної служби (далі - ДКРС), правонаступником якої є ДАСУ, за зверненнями правоохоронних органів можуть брати участь у перевірках, що проводяться правоохоронними органами у підконтрольних установах (з питань, визначених в абзаці 1 п. 2.2 цього Порядку), та на інших об`єктах контролю (з питань, визначених в абзаці 2 п. 2.2 цього Порядку), - як спеціалісти. 
Працівники органів ДКРС направляються для участі в перевірках, що проводять правоохоронні органи, на підставі листа відповідного органу ДКРС. У ході участі у перевірці спеціаліст використовує свої спеціальні знання і в межах компетенції надає консультації та відповіді на порушені питання, при цьому фіксує факти порушення законодавства з питань використання і збереження фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильності визначення потреби в бюджетних коштах та взяття зобов`язань, стану і достовірності бухгалтерського обліку і фінансової звітності, визначає розмір заподіяної матеріальної шкоди (збитків) та посадових (службових) осіб, внаслідок дій або бездіяльності яких допущено порушення законодавства та завдано матеріальну шкоду (збитки). Результати участі спеціаліста у перевірці оформляються довідкою, яка складається на чистому аркуші та підписується спеціалістом із зазначенням посади та назви органу, в якому він працює.
Враховуючи наведене, постановив в задоволені клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_3 від 13.12.2019 про проведення слідчої дії у кримінальному провадженні № 12015140350000942 від 21.07.2015, а саме допиту спеціаліста державної аудиторської служби України, - відмовити. 
В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 підтримав скаргу. Пояснення надав аналогічні тим, що викладені у ній. Просив задовольнити у повному обсязі. Додатково пояснив, що ніякої постанови про залучення спеціаліста не було винесено органами досудового розслідування, а тому залучення спеціаліста і його довідка не можуть бути допустимим доказом. Крім цього звернув увагу, що норми КПК України не передбачають такої можливості долучити експерта. 
Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги. Просив відмовити у її задоволенні. У своїх запереченнях зауважив, що довідка спеціаліста може бути використана, як доказ у кримінальному провадженні. Вважає, що спеціаліст долучений відповідно до норм кримінального процесуального закону. З клопотання не зміг з`ясувати з яких підстав необхідно допитати спеціаліста, які питання необхідно задати спеціалісту. Сутність клопотання зводилась до неналежності та недопустимості довідки, яку підготував спеціаліст. Ці питання не стосуються проведення аудиту. 
Дослідивши скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 та доводи, якими вона обґрунтовується, заслухавши пояснення сторін у судовому засіданні, слідчий суддя керується наступним. 
Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено можливість оскарження у досудовому провадженні рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій. 
Слідчим суддею встановлено, що постановою прокурора п`ятого відділу процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 від 16.12.2019 було відмовлено в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 від 13.12.2019 про проведення слідчої дії – допиту спеціаліста з підстав зазначених раніше. 
Даючи оцінку обґрунтованості та законності оскаржуваної постанови суд керується загальними засадами кримінального провадження та відповідними положеннями Кримінального процесуального кодексу, які визначать загальні вимоги до проведення слідчих (розшукових) дій, містять перелік фундаментальних прав підозрюваного та обвинуваченого та визначають способи участі сторін кримінального провадження в отриманні роз`яснення чи консультацій спеціаліста. 
За приписами ст. 7, 9, 20, 22, 23, 26 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться законність, забезпечення права на захист, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості, безпосередність дослідження показань, речей і документів, диспозитивність тощо. 
Статтею 42 КПК України, визначено права, які мають підозрюваний та обвинувачений. Частиною 5 зазначеної статті закріплено, що підозрюваний, обвинувачений мають також інші процесуальні права, передбачені КПК України. 
Розглядаючи питання можливості допиту спеціаліста, суд керується тим, що пунктом 2 частиною 5 статті 71 КПК України, визначено, що спеціаліст зобов`язаний виконувати вказівки сторони кримінального провадження, яка його залучила, чи суду та давати пояснення з поставлених запитань.
Як вбачається з матеріалів доданих до скарги, органи досудового розслідування залучили у якості спеціаліста заступника начальника відділу контролю в соціальній та гуманітарній галузі Департаментом взаємодії з правоохоронними органами Державної аудиторської служби України – ОСОБА_6 .
Частина 2 ст. 91 КПК України визначає, що доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.
У ч. 1 ст. 93 КПК України закріплено положення, що збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.
Частина 3 ст. 93 КПК України, гарантує, що сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.
Враховуючи положення ч. 3 ст. 93 КПК України, ініціювання слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, проводяться для збирання доказів, які здатні забезпечити подання суду належних та допустимих доказів. Тобто, сторона захисту може ініціювати допит будь-якої особи визначеної ст. 95 КПК України, де закріплено, що показання - це відомості, які надаються в усній або письмовій формі під час допиту підозрюваним, обвинуваченим, свідком, потерпілим, експертом щодо відомих їм обставин у кримінальному провадженні, що мають значення для цього кримінального провадження. Серед перелічених осіб, спеціаліст не визначений, як особа, що може бути допитана. Досліджуючи правові норми, а саме, п. 2 ч. 5 ст. 71 КПК України, ст. 358 КПК України, ст. 360 КПК України, спеціаліст має відокремлений процесуальний статус від свідка та експерта. Спеціалісту можуть бути поставлені питання щодо суті наданих усних консультацій або письмових роз`яснень під час дослідження доказів. За таких обставин, норми КПК України, не містять правових підстав для ініціювання проведення такої слідчої дії, як допиту спеціаліста.
У той же час, адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 звернувся 13.12.2019 з клопотанням за вих. №8148 до прокурора п`ятого відділу процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 з вимогою допитати заступника начальника відділу контролю в соціальній та гуманітарній галузі Департаментом взаємодії з правоохоронними органами Державної аудиторської служби України – ОСОБА_6 , яка залучалась як спеціаліст стороною обвинувачення.
Враховуючи наведене слідчий суддя дійшов висновку, що постанова прокурора п`ятого відділу процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури  ОСОБА_4  від 16.12.2019 про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих дій – допиту спеціаліста, є обґрунтованою і цією постановою права підозрюваного не порушені, а отже підстав для задоволення скарги не вбачається. 
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 71, 91, 93, 95, 220, 303 - 307, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ: 
У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 на постанову прокурора п`ятого відділу процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 від 16.12.2019 про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих дій – відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1