КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
 
П О С Т А Н О В А 
І М Е Н Е М     У К Р А Ї Н И
 
15 січня 2020 року
 
справа 753/11243/18
                                         
провадження № 22-ц/824/1505/2020    
   
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
            судді-доповідача: Музичко С.Г.,
            суддів: Білич І.М., Болотова Є.В.,
при секретарі: Русинчук І.І.,
 
учасники справи:
позивач  - ОСОБА_1 
відповідач - ОСОБА_2 
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві  цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 04 квітня 2019 року ухваленого під головуванням судді Трусової Т.О. у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої дорожньо-транспортною пригодою,
 
В С Т А Н О В И В :
 
Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 04 квітня 2019 року  позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 задоволено частково.  
Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 10 000 грн на відшкодування моральної шкоди та судовий збір у сумі  704,80 грн,  в задоволенні   відшкодування матеріальної шкоди - відмовлено.
В поданій апеляційній скарзі представник відповідача просить рішення суду в частині задоволення позовних вимог скасувати, постановити нове про відмову в позові. 
В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що представником позивача не доведено заподіяння моральної шкоди на суму зазначену в позові. Вважає посилання позивача на наявність моральних страждань необґрунтованими. Крім того, вказує, що визначаючи розмір моральної шкоди суд виходив із розміру завданої матеріальної шкоди, проте в матеріалах справи відсутні достатні докази заподіяної шкоди, а тому визначити моральну шкоду із заявленого позивачем розміру матеріального збитку не можна.
У відзиві на апеляційну скаргу представник позивача просить рішення суду залишити без змін, апеляційну скаргу залишити без задоволення. Вказує, що посилання апелянта на недоведеність моральних страждань є необґрунтованим.
Учасники справи в судове засідання не з`явились. Про місце, дату та час розгляду справи повідомлялись судом у встановленому законом порядку.
Рішення суду оскаржується в частині задоволення позовних вимог щодо стягнення моральної шкоди,  у відповідності ч.1 ст.367 ЦПК рішення суду  в іншій частині апеляційним судом не переглядається. 
Перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.
Задовольняючи позов в частині стягнення моральної шкоди суд першої інстанції виходив із доведеності факту завдання позивачу душевних страждань та переживань, зумовлених самим фактом потрапляння у дорожньо-транспортну пригоду.
Колегія суддів погоджується із таким висновком суду.
Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи 17.12.2017 на 23 км автодороги Київ-Одеса (М 05) сталася дорожньо-транспортна пригода за участю автомобілів «Opel Vectra», д.н.з.   НОМЕР_1 , під керуванням   ОСОБА_2 та «Ford Fiesta», д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням   ОСОБА_1 
Автомобіль «Ford Fiesta», д.н.з. НОМЕР_2 , належить на праві власності позивачу ОСОБА_1 .
 Постановою Дарницького районного суду м. Києва від 16.03.2018  року ОСОБА_2 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП. (а.с. 9).
Цивільна відповідальність при використанні керованого   ОСОБА_2 автомобіля «Opel Vectra», д.н.з.   НОМЕР_1 , була застрахована у Товаристві з додатковою відповідальністю «Страхове товариство «Домінанта» відповідно до полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів № АК3926999 (а.с. 123).
Згідно з висновком експертного дослідження від 22.01.2018 № 1114, проведеного за замовленням позивача, вартість відновлювального ремонту автомобіля автомобіля «Ford Fiesta», д.н.з.   НОМЕР_2 , складає 31 199, 33 грн, а розмір матеріального збитку, який визначається як сума вартості відновлювального ремонту з урахуванням значення коефіцієнту фізичного зносу, - 29 177,28 грн. (а.с. 14-19).
Про технічний огляд автомобіля експерт повідомляв ТДВ «СТ «Домінанта», що підтверджується доданим до матеріалів справи електронним повідомленням № 000252 від 18.01.2018 (а.с. 22).
За проведення автотоварознавчого дослідження позивач сплатила 1 650 грн. (а.с. 31).
Судом встановлено, що 19.12.2017   ОСОБА_1 у встановленому законом порядку подала до ТДВ «СТ «Домінанта» повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду (а.с. 12), проте жодні виплати на її користь страховою компанією не здійснювались.
Відповідно до статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування моральної (немайнової) шкоди.
Статтею 23 ЦК України встановлено право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав та законних інтересів. Відповідно до частини другої цієї статті моральна шкода полягає:
1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я;
2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів;
3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна;
4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.
Згідно із частиною першою статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою 2 цієї статті.
Таким чином, частина перша статті 1167 ЦК України встановлює загальне правило, відповідно до якого відповідальність за заподіяння моральної шкоди настає за наявності загальної підстави - наявності моральної (немайнової) шкоди, а також за наявності всіх основних умов відповідальності, а саме: неправомірної поведінки, причинного зв`язку та вини заподіювача.
Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.
Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.
Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.
Оскільки судом встановлено безпосередній причинно-наслідковий зв`язок між діями відповідача під час керування автомобілем та шкодою нанесеною автомобілю позивача, наявні правові підстави для відшкодування  останньому завданої моральної шкоди. 
Обґрунтовуючи свої вимоги в частині заподіяння моральної шкоди  позивач посилалась на те що, матеріальна шкода не відшкодована, після дорожньо-транспортної пригоди позивач постійно перебуває у стресі, крім того, пошук необхідних коштів та інші непередбачені дії завдали позивачеві моральних страждань.
Крім того, згідно з практикою ЄСПЛ,  порушення прав людини вже саме по собі тягне за собою моральні страждання та виникнення моральної шкоди, а тому факт страждань доказування не потребує, для суду достатньою підставою для присудження компенсації моральної шкоди є сам факт порушення права (справа «Науменко проти України»).
Таким чином, колегія суддів погоджується із висновком суду про стягнення моральної шкоди у розмірі 10000 грн. з відповідача, при цьому суд враховує факт наявності психологічного стресу, викликаного вчиненням ДТП.
Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.
 Враховуючи викладене, при встановленні обставин справи та ухваленні рішення, судом першої інстанції не було допущено порушень норм процесуального права та правильно застосовано норми матеріального прав, та дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди .
Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Таким чином, доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції, рішення суду ухвалене з додержанням норм процесуального та матеріального права, таким чином, підстави для скасування рішення за доводами апеляційної скарги  відсутні.
Відповідно до ч. 3 ст. 389 ЦПК не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах.
Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, суд,
 
               П О С Т А Н О В И В :
 
Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 залишити без задоволення.
Рішення Дарницького районного суду м. Києва від 04 квітня 2019 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
 
Повний текст постанови виготовлено 27 січня 2020 року
            
Суддя-доповідач                                                                    

Судді