УХВАЛА
 
11 лютого 2020 року
м. Київ
 
справа № 753/22746/17
провадження № 51-6490 ск 19
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду (далі – Суд) у складі:
головуючого                        ОСОБА_1 ,
суддів                                      ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 
розглянув касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 , подану в інтересах засудженого ОСОБА_5 на вирок Дарницького районного суду                      м. Києва від 21 січня 2019 року та ухвалу Київського апеляційного суду від                                          19 вересня 2019 року.
Ухвалою колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду від 14 січня 2020 року касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 повернуто у зв`язку із закінченням строку на касаційне оскарження. 
05 лютого 2020 року на адресу Верховного Суду повторно надійшла касаційна скарга захисника, та клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження вказаних судових рішень.
Перевіривши наведені у клопотанні доводи, Суд дійшов висновку, що скаргу необхідно повернути особі, яка її подала, з огляду на таке.
Положеннями частини 1 статті 117 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК) визначено, що пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Виходячи із системного аналізу норм процесуального права, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, яка подала касаційну скаргу та пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.
Захисник вважає, що строк касаційного оскарження ним пропущено з поважних причин, оскільки повний текст ухвали від 19 вересня 2019 року було проголошено                             24 вересня 2019 року, про що помилково не було зазначено у попередній його скарзі.
При вирішенні питання про те, який саме день слід вважати днем оголошення ухвали апеляційного суду – день оголошення резолютивної частини ухвали чи день оголошення повного її тексту, Суд керується приписами статті 376 КПК.    
Так, відповідно до вимог частини 1 статті 376 КПК судове рішення проголошується негайно після виходу суду з нарадчої кімнати. При цьому, головуючий у судовому засіданні роз`яснює зміст рішення, порядок і строк його оскарження. 
Тобто, за змістом статті 376 КПК дата оголошення судового рішення безпосередньо пов`язується з датою виходу суду з нарадчої кімнати і саме з цієї дати, яка зазначається у вступній частині ухвали, розпочинається перебіг строку на касаційне оскарження.
Суд апеляційної інстанції постановив ухвалу в судовому засіданні, 19 вересня                          2019 року, у тому числі, за участю захисника ОСОБА_4 . Виходячи з положень статті 426 КПК, строк на касаційне оскарження вказаного судового рішення розпочався з моменту його проголошення, а закінчився 20 грудня 2019 року. 
Таким чином, клопотання захисника про поновлення строку на касаційне оскарження не містить посилання на обставини, які дають підстави для його поновлення, а тому задоволенню не підлягає. 
Відповідно до вимог пункту 3 частини 3 статті 429 КПК касаційну скаргу, подану після закінчення строку на касаційне оскарження, слід повернути захиснику. 
Враховуючи викладене, керуючись частиною 3 статті 429 КПК, Суд постановив:
Відмовити у задоволенні клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.
Повернути касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 , подану в інтересах засудженого ОСОБА_5 на вирок Дарницького районного суду                      м. Києва від 21 січня 2019 року та ухвалу Київського апеляційного суду від                                          19 вересня 2019 року, разом з усіма доданими до неї матеріалами.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1                                            ОСОБА_2                                         ОСОБА_3