ПОСТАНОВА
Іменем України
16 жовтня 2019 року 
Київ
справа №816/220/17
адміністративне провадження №К/9901/18280/19
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
головуючої - Блажівської Н.Є.(суддя-доповідач),
суддів: Білоуса О.В., Желтобрюх І.Л.,
секретар судових засідань:  Хлуд Т.Ю.
за участю:
представника позивача  Мороза О .О.,
представника відповідача Украінцевої І.В.,
розглянувши у  судовому засіданні касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Укргазпетролеум"
на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 січня 2019 року (головуючий суддя Качур І.А.)
та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 травня 2019 року (головуючий суддя Степанюк А.Г., судді - Епель О.В., Карпушова О.В.)
у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Укргазпетролеум" 
до Митного посту "Полтава-енергетичний" Енергетичної митниці ДФС, Енергетичної митниці ДФС 
про визнання протиправною бездіяльності
ВСТАНОВИВ
1. ІСТОРІЯ СПРАВИ
1.1.Короткий зміст позовних вимог
Товариство з обмеженою відповідальністю «Укргазпетролеум» (надалі також - позивач, ТОВ «Укргазпетролеум»)  звернулось до суду з позовом до Митного посту «Полтава - енергетичний» Енергетичної митниці ДФС (надалі також - відповідач 1, Митний пост), Енергетичної митниці ДФС (надалі  також - відповідач 2, Митниця ), в якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просило визнати протиправною бездіяльність відповідачів щодо нерозмитнення товару за митною декларацією від 21 грудня 2016 року №903080000/2016/002587.
Обґрунтовуючи твердження про порушення відповідачами норм законодавства, позивач вказував, що митними органами в порушення положень статті 255 Митного кодексу України не дотримано строк митного оформлення товарів. 
1.2. Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 січня 2019 року у задоволенні позовних вимог відмовлено повністю.
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 травня 2019 року, апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Укргазпетролеум» залишено без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 січня 2019 року - без змін.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суди першої та апеляційної інстанції виходили із того, що проведення огляду (переогляду) товарів, експертних досліджень проводились Енергетичною митницею ДФС в рамках виконання процедур митного контролю, відповідачем правомірно здійснювались дії з перевищенням строків митного оформлення товару, що переміщувався згідно з митною декларацією від 21 грудня 2016 року  №903080000/2016/002587, у зв`язку з необхідністю проведення огляду (переогляду) товару та його митної експертизи, що свідчить про відсутність оскаржуваної бездіяльності, а відтак безпідставність позовних вимог ТОВ «Укргазпетролеум».
1.3. Короткий зміст касаційної скарги та відзиву на неї
Не погоджуючись із рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій, позивач звернувся з касаційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судами норм матеріального та процесуального права, просив рішення судів скасувати та прийняти нову постанову, якою адміністративний позов задовольнити частково: визнати протиправною бездіяльність відповідачів щодо нерозмитнення товару за митною декларацією  від 21 грудня 2016 року №903080000/2016/002587.
У відзиві на касаційну скаргу відповідач 2 вказує, що рішення судів попередніх інстанцій є законними та обґрунтованими, а тому просить касаційну скаргу залишити без задоволення,  а рішення судів першої та апеляційної інстанції - без змін. 
2. ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
2.1. Доводи позивача (особи, яка подала касаційну скаргу)
В обгрунтування касаційної скарги ТОВ «Укргазпетролеум» посилалось на такі обставини:
- посилання відповідачів на листи Служби безпеки України як на підставу нерозмитнення товару, є безпідставним, оскільки такі листи мають рекомендаційний характер;
- дії відповідачів не містять ознак митних формальностей, а відтак перевищення передбаченого чинним законодавством строку розмитнення товару, відбулось протиправно;
- фактичною підставою затримки розмитнення товару слугувала інформація щодо можливої наявності у товарі отруйних та сильнодіючих речовин, яка не знайшла свого підтвердження;
2.2.Доводи відповідача (особи, яка подала відзив на касаційну скаргу)
Відповідач вказує про дотримання судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права з огляду на таке:
- права позивача були відновлені шляхом завершення митного оформлення товару;
- здійснення правоохоронними органами спеціальних операцій та інших заходів в рамках виконання митних процедур є правомірними підставами перевищення визначеного у частині першій статі 255 Митного кодексу України строку здійснення митного контролю;
- письмове доручення Служби безпеки України, на підставі якого  було продовжено строк митного оформлення товару, відповідало вимогам законодавства, а відтак підлягало виконанню.
3. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПОПЕРЕДНІХ ІНСТАНЦІЙ
19 січня 2016 року між ТОВ «Укргазпетролеум» та Компанією «LUXOIL IMPORT LLP» укладено контракт №19/01, предметом якого є купівля-продаж товару «Газ углеводородный сжиженый СПБТ» (надалі також - газ). 
Додатковою угодою №171 до контракту визначено, що поставка відбуватиметься з 1 грудня  2016 року та 31 грудня 2016 року.
Як вказував позивач, на виконання умов контракту придбано 68,353 метричних тон  газу.
З метою проведення митного оформлення товару, його за митною декларацією від 21 грудня 2016 року №903080000/2016/002587 подано на митне оформлення на митний пост «Полтава-енергетичний».
Як зазначив під час судового розгляду позивач, ним проведено оплату митних платежів, а до декларації додано документи, необхідні для розмитнення, та які підтверджують законність походження товару і  ввезення його в Україну. 
Старшим слідчим СВУ СБУ в Харківській області 30 листопада №70/6/4056нт, Головного управління по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю Служби безпеки України на адресу Енергетичної митниці надіслано листи від 21 грудня 2016 року № 14/4/1-26327 з вимогою вжиття додаткових заходів контролю під час здійснення митного контролю та оформлення товару «Газ углеводородный сжиженый СПБТ» за митною декларацією від 21 грудня 2016 року №903080000/2016/002587. 
Так, у листі від 21 грудня 2016 року № 14/4/1-26327 зазначено, що отримано інформацію щодо проведення в зоні  діяльності Енергетичної митниці  ДФС митних оформлень товарів, що переміщуються ТОВ «Укргазпетролеум» з порушенням митного законодавства України (митні оформлення здійснюються на підставі документів, що містять неправдиві дані відносно кількості, ваги, номенклатури, характеристик та вартості товарів тощо).
З метою перевірки вказаної інформації, недопущення нанесення можливої шкоди державним інтересам на підставі пункту 5 статті 338 Митного кодексу України, керуючись статтями 12, 18 Закону України «Про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю» у вказаному листі Служба безпеки України просила: 
- внести до автоматизованої системи управління ризиками інформацію про необхідність застосування щодо товарів, які надходять на адресу ТОВ «Укргазпетролеум», наступних митних процедур: митний огляд (переогляд), перевірка митної вартості, перевірка класифікації товару; 
- залучити для проведення митних формальностей спеціалістів підрозділів контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, контролю за класифікацією та кодуванням товарів, боротьби з митними порушеннями Енергетичної митниці;
- здійснити відбір зразків товарів для проведення експертного дослідження на предмет визначення їх складу та перевірки правильності класифікації товарів згідно УКТЗЕД;
- здійснити перевірку автентичності документальних матеріалів, що будуть подані для митного оформлення товарів, які надійшли на адресу ТОВ «Укргазпетролеум», з подальшим наданням завірених копій матеріалів перевірки підрозділу СБУ -  ініціатору листа. 
Крім того, в листі зазначено, що заявлений ТОВ «Укрпетролеум» на підставі митної декларації до митного оформлення товар може містити у своєму складі отруйні та сильнодіючі речовини, які можуть нанести шкоду здоров`ю людини, а документи, подані до митного органу, містять неправдиві дані відносно характеристики номенклатури та вартості товару.
З урахуванням наведеного, СБУ просила виключити факти завершення митного оформлення зазначених товарів та випуску їх у вільних обіг до отримання від підрозділів СБУ результатів експертних досліджень відібраних зразків на предмет наявності в їх складі отруйних/сильнодіючих речовин.
Також заступником начальника Головного управління по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю Служби безпеки України надіслано доручення на проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 21 грудня 2016 року №14/4/1-26228.
На виконання вказаного доручення проведений повний ідентифікаційний огляд (переогляд) товару за митною декларацією №903080000/2016/002587, що підтверджується актом про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 4 січня 2017 року.
З метою подальшого експертного дослідження Відповідачем 1 складено акт про взяття проб (зразків) товарів від 4 січня 2017 року №33, яким зафіксовано відібрання зразків імпортованого за митною декларацією №903080000/2016/002587 товару.
За результатами проведеного дослідження Управлінням експертиз та досліджень хімічної та промислової продукції Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС України було складено висновок від 19 січня 2017 року                                № 142005701-0420, яким встановлено вміст компонентів суміші газів вуглеводневих скраплених (зріджених) в досліджуваному зразку.
У вказаному висновку встановлено, що вміст компонентів суміші газів вуглеводневих скраплених (зріджених), визначений у висновку експертизи, є відмінним від того, що задекларований позивачем за митною декларацією.
Привильність таких висновків позивачем не поставлено під сумнів під час судового розгляду.
Листом від 6 березня 2017 року №14/4/1-6086 Головне управління по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю Служби безпеки України повідомило начальника Енергетичної митниці ДФС України про те, що правоохоронний орган не заперечує проти здійснення митного оформлення вантажу, зокрема, за митною декларацією №903010000/2016/2587 з метою уникнення безпідставного затримання митного оформлення вантажу без урахування орієнтувань ГУ БКОЗ СБ України щодо відбору проб товару для проведення експертного дослідження на предмет вмісту сильнодіючих/отруйних речовин, а також без проведення митного огляду/переогляду товарів за участі співробітників СБ України. 
Митницею була складена картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA903150/2017/00003, якою позивачу було відмовлено у митному оформленні (випуску) товарів та роз`яснено його право здійснити митне оформлення з урахуванням експертного висновку №142005701-0420.
Водночас, як встановлено судами першої та апеляційної інстанції, митне оформлення товару, вказаного в митній декларації №903080000/2016/002587, завершено на підставі поданої позивачем митної декларації від 14 березня 2017 року №UA903150/2017/000368, яка складена з урахуванням висновку Управління експертиз та досліджень хімічної та промислової продукції Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС України.
4. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
4.1. Оцінка аргументів учасників справи і висновків судів першої і апеляційної інстанцій
Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, зокрема щодо здійснення митного оформлення та проведення митних формальностей врегульовані Митним кодексом України (надалі також -  МК України; тут і надалі - в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).
Митному контролю, згідно з частиною першою статті 318 МК України, підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України.
Відповідно до пункту 29 частини першої статті 4 МК України митні формальності - сукупність дій, що підлягають виконанню відповідними особами і органами доходів і зборів з метою дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи.
За визначенням, наведеним у частині четвертій статті 558 Митного кодексу України,  правоохоронні органи зобов`язані письмово повідомляти органи доходів і зборів про наявність оперативної інформації щодо можливих випадків переміщення товарів, у тому числі транспортних засобів особистого користування, транспортних засобів комерційного призначення з порушенням норм законодавства України. У разі наявності такої оперативної інформації від правоохоронних органів митний контроль та митне оформлення здійснюються за письмовим рішенням керівника органу доходів і зборів, який отримав цю оперативну інформацію, або особи, яка виконує його обов`язки, в обсягах та у формах, передбачених цим Кодексом.
Крім того, положення частини четвертої  статті 334 МК України визначають, що правоохоронні органи, фінансові установи та інші контролюючі органи України відповідно до законодавства на письмові запити органів доходів і зборів або з власної ініціативи інформують органи доходів і зборів про наявні відомості, необхідні для здійснення митного контролю. 
Отже, однією із форм взаємодії правоохоронних органів та органів доходів і зборів є скерування правоохоронними органами на адресу органів доходів і зборів, якими є митниці ДФС, інформації щодо можливих випадків переміщення товарів з порушенням норм законодавства України із подальшою вимогою щодо проведення митницями ДФС митного огляду таких вантажів.
Згідно з частиною п`ятою статті 338 Митного кодексу України огляд (переогляд) товарів, транспортних засобів комерційного призначення може проводитися за наявності достатніх підстав вважати, що переміщення цих товарів, транспортних засобів через митний кордон України здійснюється поза митним контролем або з приховуванням від митного контролю, у тому числі в разі отримання відповідної офіційної інформації від правоохоронних органів. Вичерпний перелік відповідних підстав визначається Кабінетом Міністрів України.
Вичерпний перелік підстав, за наявності яких може проводитись огляд (переогляд) товарів, транспортних засобів комерційного призначення митними органами України, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2012 року № 467 (надалі також - Вичерпний перелік; тут і надалі  - в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).
Пунктом 14 Вичерпного переліку передбачено, що підставою огляду (переогляду) товарів є одержання в установлених законодавством випадках від правоохоронних органів письмових доручень за формою згідно з додатком у рамках кримінального провадження, оперативно-розшукової або контррозвідувальної справи.
Ці доручення обов`язково повинні містити інформацію про підстави їх надсилання, номер відповідного провадження (справи), строк виконання, відомості про товари, осіб, які їх переміщують, та/або про транспортні засоби комерційного призначення, з використанням яких можуть бути вчинені порушення законодавства з питань державної митної справи.
З огляду на встановлену судами попередніх інстанцій обставину отримання від начальника Головного управління по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю Служби безпеки України доручення на проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 21 грудня 2016 року №14/4/1-26228, яке відповідало вимогам чинного законодавства,  обґрунтованим  є висновок про наявність законодавчо визначених підстав для проведення огляду (переогляду) товарів, заявлених позивачем до митного оформлення згідно з митною декларацією  від  21 грудня 2016 року №903080000/2016/002587.
Щодо тверджень позивача про перевищення встановленого для проведення митного оформлення строку, то Суд акцентує увагу на такому.
Так, згідно з частиною першою статті 255 МК України митне оформлення завершується протягом чотирьох робочих годин з моменту пред`явлення органу доходів і зборів товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що підлягають митному оформленню (якщо згідно з цим Кодексом товари, транспортні засоби комерційного призначення підлягають пред`явленню), подання митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та всіх необхідних документів і відомостей, передбачених статтями 257 і 335 цього Кодексу.
Пунктом 3 частини другої статті 255 Митного кодексу України визначено, що строк, зазначений у частині першій цієї статті, може бути перевищений на час виконання відповідних формальностей у разі проведення досліджень (аналізу, експертизи) проб і зразків товарів, якщо товари не випускаються відповідно до частини двадцять першої статті 356 цього Кодексу.
За визначенням частини першої  статті 356 МК України      взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами органу доходів і зборів в рамках процедур митного контролю та митного оформлення.
Взяття проб (зразків) товарів проводиться уповноваженими посадовими особами органу доходів і зборів на підставі вмотивованого письмового рішення керівника цього органу доходів і зборів або особи, яка виконує його обов`язки (частина друга  статті 356 МК України).
Відповідно до частини сімнадцятої статті 356 МК України про взяття проб (зразків) товарів складається акт за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.
Отже, наведені норми підтверджують висновок про те, що митне оформлення товарів та транспортних засобів комерційного призначення повинно бути здійснено протягом чотирьох годин з моменту пред`явлення товарів (транспортних засобів), митних декларацій та всіх товарно-супровідних документів. Винятки з цього правила є вичерпними та встановлені у частині другій статті 255 Митного кодексу України. Зокрема, строк митного оформлення може бути перевищений на час виконання відповідних формальностей у разі проведення досліджень (аналізу, експертизи) проб і зразків товарів, якщо вони не випускаються відповідно до частини двадцять першої      статті 356 МК України.
Зважаючи на те, що в рамках митного оформлення товару на підставі митної декларації проводились дослідження  (експертиза) проб і зразків товару, суди першої та апеляційної інстанції дійшли правильного висновку про дотримання суб`єктом владних повноважень положень статті 255 МК України.
Крім того, згідно з частиною четвертою статі 255 МК України не допускається перевищення строку, зазначеного у частині першій цієї статті, у зв`язку з проведенням правоохоронними органами та підрозділами внутрішньої безпеки органів доходів і зборів спеціальних операцій, перевірок та інших заходів, які не є операціями, що здійснюються в рамках виконання процедур митного контролю.
Таким чином, перевищення встановленого частиною першою статті 255 МК України строку буде відповідати вимогам чинного законодавства в разі проведення правоохоронними органами спеціальних операцій, перевірок та інших заходів, що здійснюються  саме в рамках виконання процедур митного контролю.
Пунктом 24 частини першої статті 4 МК України передбачено, що митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
Відтак, оскільки проведення огляду (переогляду) розглядуваного товару та його митної експертизи здійснювалось Енергетичною митницею ДФС у рамках виконання процедур митного контролю, висновок судових інстанцій про те, що відповідачем не допущено протиправної бездіяльності під час митного оформлення товару за митною декларацією ґрунтується на правильному застосуванні норм матеріального права. 
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 4 червня 2019 року у справі №826/19195/16.
Крім того, висновок еспертизи  від 19 січня 2017 року №142005701-0420 містить відомості про те, що вміст компонентів суміші газів вуглеводневих скраплених (зріджених), визначений у висновку експертизи, є відмінним від того, що задекларований ТОВ «Укргазпетролеум» за митною декларацією.
Водночас,  інформація, зазначена у висновку, не спростовувалась позивачем під час судового процесу, тобто останній фактично погодився із тим, що ним було допущено порушення під час митного оформлення товарів.
Суд також звертає увагу на те, що, складаючи картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA903150/2017/00003, Митниця роз`яснила позивачу  його право здійснити митне оформлення з урахуванням експертного висновку №142005701-0420, яким хоч і не встановлено наявності у досліджуваному товару отруйних/сильнодіючих речовин, проте виявлено, що вміст компонентів суміші газів вуглеводневих скраплених (зріджених), визначений у висновку експертизи, є відмінним від того, що задекларований за митною декларацією позивачем.
Як підтверджується матеріалами справи та встановлено судами попередніх інстанцій, позивач реалізував своє право щодо подання митної декларації із урахуванням висновку експерта лише 14 березня 2017 року. Докази вжиття позивачем будь-яких дій, які б були спрямовані на митне оформлення товарів до 14 березня 2017 року, в матеріалах справи  відсутні, позивач під час судового розгляду не вказував на неможливість надання таких доказів.
Крім того, згідно з матеріалами справи, що досліджувались судами першої та апеляційної інстанцій, у митній декларації від 21 грудня 2016 року статистична вартість товару становила 850 388,29, а в декларації  від 14 березня 2017 року, яка подана з урахуванням висновку еспертизи від 19 січня 2017 року №142005701-0420, така вартість становила 864 012,47, тобто після подання декларації  із правильними показниками щодо основи нарахування, сума платежів збільшилась. Вказане підтверджує висновок про те, що, формуючи дані митної декларації від 21 грудня 2016 року, позивач допустив порушення норм чинного законодавства України. 
Вказуючи в касаційній скарзі, що судами першої та апеляційної інстанцій не враховано обставин значного строку проведення відбору проб, а також недотримання строку проведення експертного дослідження, за яким висновок складено 19 січня 2017 року, позивач залишив поза увагою ту обставину, що вказані обставини не слугували підставою для позову. Не наводив таких доводів позивач і у апеляційній скарзі.
В силу положень статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції не наділений повноваженнями щодо встановлення обставин у справі та їх переоцінки.
4.2. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
Переглянувши судові рішення в межах касаційної скарги, перевіривши повноту встановлення судами фактичних обставин справи та правильність застосування ними норм матеріального та процесуального права, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, враховуючи положення Митного кодексу України, дійшов висновку, що при ухваленні оскаржуваних судових рішень, суди першої та апеляційної інстанції не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права, які могли б бути підставою для скасування судових рішень, а тому касаційну скаргу слід залишити без задоволення.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 349 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій без змін, а скаргу без задоволення.
Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій (частина перша      статті 350 Кодексу адміністративного судочинства України).
Керуючись статтями 3, 344, 349, 350, 355, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд
П О С Т А Н О В И В:
Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Укргазпетролеум" залишити без задоволення,  а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 січня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 травня 2019 року - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуюча                                                                                    Н.Є. Блажівська

Судді                                                                                            О.В. Білоус

                                                                                                      І.Л. Желтобрюх

Повний текст постанови складено 21 жовтня 2019 року.