Постанова                                                                       
Іменем України                                  
 
23 вересня 2019 року
м. Київ
 
справа 545/3307/18
провадження № 61-13964св19
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:
Кривцової Г. В. (суддя-доповідач), Гулька Б. І., Луспеника Д. Д.
 
учасники справи: 
позивач - ОСОБА_1 , 
відповідач - ОСОБА_2 , 
 
розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Полтавського районного суду Полтавської області у складі судді Стрюк Л. І. від 28 травня 2019 року та постанову Полтавського апеляційного суду в складі колегії суддів: Кривчун Т. О., Бондаревської С. М.,       Кузнєцової О. Ю., від 08 липня 2019 року, 
 
ВСТАНОВИВ:
 
Описова частина
 
Короткий зміст позовних вимог
 
У грудні 2018 року ОСОБА_1 звернулася з позовом до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільним сумісним майном подружжя та поділ майна подружжя.
 
Позовна заява ОСОБА_1 мотивована тим, що з грудня 2013 року по червень 2017 року вони з відповідачем проживали однією сім`єю як чоловік  та жінка без реєстрації шлюбу. За час спільного проживання придбали майно. Остаточно уточнивши позовні вимоги, просила суд: встановити факт проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу позивача та ОСОБА_2  у період з грудня 2013 року по 23 вересня 2015 року та з      16 грудня 2015 року по 11 червня 2017 року; визнати спільним сумісним майном ОСОБА_2  та позивача об`єкт незавершеного будівництва - господарську будівлю, побудовану згідно будівельного паспорта від 14  серпня 2015 року, реєстр №226, в період спільного проживання сторін за адресою: АДРЕСА_1 , ступінь будівельної готовності становить 71%; здійснити поділ спільного сумісного майна шляхом визнання права власності за нею на 1/2 частини об`єкта незавершеного будівництва господарської будівлі, побудовану згідно будівельного паспорта від 14 серпня 2015 року, реєстр №226, в період спільного проживання сторін за адресою: АДРЕСА_1 , ступінь будівельної готовності становить 71%, припинивши право спільної сумісної власності; вирішити питання розподілу судових витрат.
 
Короткий зміст ухвали суду першої інстанції
 
Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 28 травня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 у частині вимог про визнання спільним сумісним майном ОСОБА_2 та ОСОБА_1 об`єкту незавершеного будівництва - господарської будівлі, побудованої згідно будівельного паспорта від 14 серпня 2015 року, реєстр №226, в період спільного проживання ОСОБА_2 та ОСОБА_1 за адресою:             АДРЕСА_1 , а також здійснення поділу спільного сумісного майна шляхом визнання права власності за ОСОБА_1 на 1/2 частини вказаного об`єкта незавершеного будівництва - господарської будівлі, припинивши право спільної сумісної власності, залишено без розгляду.
Клопотання у частині повернення судового збору залишено без задоволення.
 
Залишаючи вказані позовні вимоги без розгляду,  суд виходив із того, що оскільки позивачем до початку розгляду справи по суті подано заяву про залишення частини вимог без розгляду, то наявні підстави для застосування положень пункту п`ятого частини першої статті 257 Цивільного процесуального кодексу України ( далі - ЦПК України), та задоволення відповідної заяви.
 
Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції
 
Постановою Полтавського апеляційного суду від 08 липня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення, ухвалу суду першої інстанції залишено без змін.
 
Залишаючи без задоволення скаргу, апеляційний суд виходив з того, що оскільки заява ОСОБА_1 подана до місцевого суду до оголошення головуючим суддею судового засідання відкритим, тобто до початку розгляду справи по суті, відтак, застосування до даних правовідносин вимог пункту п`ятого частини першої статті 257 ЦПК України є правомірним.
 
Короткий зміст вимог касаційної скарги
 
У липні 2019 року ОСОБА_2 подав до Верхового Суду  касаційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права, просив скасувати оскаржувані судові рішення, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
 
Аргументи учасників справи
 
Доводи особи, яка подала касаційну скаргу
 
Касаційна скарга ОСОБА_2 мотивована тим, що ухвалою головуючого у справі судді від 02 травня 2019 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду, тому розгляд заяви про залишення часини позовних вимог без розгляду відбулося з порушенням встановленого процесуальним законом порядку, оскілки вказана заява позивача подана під час підготовчого розгляду тому не повинна  розглядатися судом по суті.  
 
Відзив на касаційну скаргу не надходив.
 
Рух касаційної скарги у суді касаційної інстанції
 
У липні 2019 року справа надійшла до Верховного Суду.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями 24 липня 2019 року справу призначено судді-доповідачу . 
 
Ухвалою Верховного Суду від 05 серпня 2019 року відкрито касаційне провадження у вказаній справі, витребувано справу із суду першої інстанції.
 
Фактичні обставини справи, встановлені судом
У грудні 2018 року ОСОБА_1 звернулася з позовом до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільним сумісним майном подружжя та поділ майна подружжя.
Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 15 січня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільним сумісним майном подружжя та поділ майна подружжя залишено без руху, надано час на усунення недоліків.
Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 28 лютого 2019 року відкрито провадження у справі за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільним сумісним майном подружжя та поділ майна подружжя. Призначено справу до підготовчого засідання на 09-00 годин 04 квітня 2019 року.
Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 02 травня 2019 року закрито підготовче провадження по вказаній  цивільній справі. Призначено цивільну справу за позовом  ОСОБА_1  до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні суддею одноособово на 09-00 годин 28 травня 2019 року. Витребувано письмові докази, викликано свідків.
Так, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 заяву про залишення позовних вимог у визначеній частині без розгляду подала до місцевого суду о 08-56 годині 28 травня 2019 року, що підтверджується штемпелем реєстрації вхідної кореспонденції (том 2, а. с.41-42).
Встановлено, що  головуючим суддею по даній справі №545/3307/18 о 09- 07 годині 28 травня 2019 року відкрито судове засідання, розглянуто заяву ОСОБА_1 та залишено визначену частину позовних вимог без розгляду.
Мотивувальна частина 
 
Позиція Верховного Суду
 
У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
 
Касаційна скарга  ОСОБА_2 задоволенню не підлягає з таких підстав.
 
Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
 
Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.
 
Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Встановлено й це вбачається із матеріалів справи, що оскаржувані судові рішення ухвалено з додержанням норм процесуального права, а доводи касаційної скарги цих висновків не спростовують.
 
Відповідно до частини першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
 
Згідно пункту п`ятого частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.
 
За змістом частин першої, третьої статті 217 ЦПК України у призначений для розгляду справи час головуючий відкриває судове засідання та оголошує, яка справа розглядатиметься. З оголошенням головуючим судового засідання відкритим розпочинається розгляд справи по суті.
 
Оскільки заяву про залишення без розгляду частини позовних вимог позивачем подано до оголошення головуючим суддею судового засідання 28 травня 2019 року відкритим, тобто до початку розгляду справи по суті, відтак, суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, дійшов обґрунтованого висновку про застосування до даних правовідносин вимог пункту п`ятого частини першої статті 257 ЦПК України є правомірним.
 
Наведені у касаційній скарзі ОСОБА_2 доводи є аналогічними із доводами його апеляційної скарги, були предметом дослідження у суді апеляційної інстанції із наданням відповідної правової оцінки всім фактичним обставинам справи, яка ґрунтується на вимогах законодавства,     і з якою погоджується суд касаційної інстанції.
 
Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.
 
Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій - без змін.
 
Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
 
ПОСТАНОВИВ :
 
Касаційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.
 
Ухвалу Полтавського районного суду Полтавської області від 28 травня     2019 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 08 липня       2019  року залишити без змін.
 
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Судді: | Г. В. Кривцова    Б. І. Гулько   Д. Д. Луспеник