Постанова
іменем України 
27 серпня 2019 року
м. Київ
справа № 199/894/18
провадження № 51-7108 км18
 
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого                                               ОСОБА_1 ,
суддів                                                           ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю:
секретаря судового засідання               ОСОБА_4 ,
прокурора                                                   ОСОБА_5 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 7 грудня 2018 року. 
 
Зміст оскаржуваного судового рішення і встановлені судами першої та апеляційної інстанцій обставини
Ухвалою слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м.  Дніпропетровська від 19 листопада 2018 року ОСОБА_6 відмовлено у відкритті провадження за його скаргою про зобов`язання відповідної уповноваженої особи СВ Амур-Нижньодніпровського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області надіслати заявнику копії документів у кримінальному провадженні № 42018042630000008.
Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 7 грудня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 19 листопада 2018 року повернуто на підставі п. 4 ч. 3 ст. 399 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК) у зв`язку з тим, що апеляційну скаргу подано після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку. 
 
Вимоги касаційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала
У касаційній скарзі ОСОБА_6 , посилаючись на істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, просить ухвалу апеляційного суду скасувати і прийняти рішення згідно з положеннями ст. 436 КПК. Вказує на те, що ухвала слідчого судді від 19 листопада 2018 року постановлена без виклику особи, яка подала скаргу. При цьому зазначає, що відповідно до положень ч. 7 ст. 376 КПК копія ухвали слідчого судді наступного дня після її постановлення мала бути направлена заявнику як учаснику судового провадження, який не був присутнім в судовому засіданні під час розгляду скарги. Крім того вказує, що в апеляційній скарзі він не зазначив дату отримання копії ухвали слідчого судді, оскільки копію ухвали від 19 листопада 2018 року до 7 грудня 2018  року не отримував. Також зазначає, що КПК не вимагає від апелянта зазначати в апеляційній скарзі ні дату отримання копії оскаржуваної ухвали, ні повідомляти про її отримання. А тому вважає, що строк на оскарження ухвали слідчого судді він не пропустив.
 
Позиції інших учасників судового провадження
Прокурор ОСОБА_5 вважав касаційну скаргу необґрунтованою і просив залишити її без задоволення.
 
Мотиви Суду
Заслухавши доповідь судді, доводи прокурора ОСОБА_5 та перевіривши матеріали провадження, колегія суддів вважає, що касаційна скарга підлягає задоволенню на таких підставах.
Відповідно до ч. 2 ст. 433 КПК суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги.
У п. 1 ч. 1 ст. 438 КПК передбачено, що підставою для скасування або зміни судових рішень при розгляді справи в суді касаційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону. При цьому істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення (ч. 1 ст. 412 КПК).
Згідно зі ст. 370 і ч. 2 ст. 418 КПК ухвала суду апеляційної інстанції повинна бути законною, обґрунтованою і вмотивованою. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.
Як встановлено у п. 3 ч. 2 і ч. 3 ст. 395 КПК, апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення. При цьому, якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо її подано після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Постановляючи ухвалу про повернення апеляційної скарги на підставі п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК, суд апеляційної інстанції зазначив, що ОСОБА_6 не вказано, коли він одержав копію оскарженого судового рішення, а апеляційну скаргу він подав 
28 листопада 2018 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження і при цьому питання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді від 19 листопада 2018 року ним не порушувалось.
Однак, рішення про повернення апеляційної скарги ОСОБА_6 не ґрунтується на наведених вимогах кримінального процесуального закону.
Так, виходячи з положень ч. 1 ст. 307 та ч. 7 ст. 376 КПК, копія ухвали слідчого судді не пізніше наступного дня після її постановлення надсилається учаснику провадження, який не був присутнім в судовому засіданні під час розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування.
Відповідно до ст. 111 КПК повідомлення у провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію. 
При цьому згідно з ч. 3 ст. 111 КПК повідомлення здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.
Зокрема, як зазначено у ч. 1 ст. 135 КПК, особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. А частиною 1 ст. 136 КПК встановлено, що належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з матеріалами провадження.
Виходячи ж зі змісту ст. 136 та обов`язковості належного підтвердження отримання особою повістки про виклик для вчинення подальших процесуальних дій чи рішень стосовно неї (п. 5 ч. 1 ст. 141 КПК), колегія суддів дійшла висновку, що підтвердження отримання особою повідомлення в порядку ст. 136 КПК є складовою частиною повідомлення як процесуальної дії, передбаченої ст. 111 КПК, та відноситься до обов`язків слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду, які здійснюють це повідомлення. 
А тому обов`язок щодо належного підтвердження отримання копії ухвали слідчого судді учасником провадження, який не був присутнім в судовому засіданні під час розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування, не може перекладатися на особу, якій направлено це рішення.
Водночас, перевіркою матеріалів провадження встановлено, що в них відсутні дані щодо повідомлення ОСОБА_6 про дату, час і місце розгляду слідчим суддею Амур-Нижньодніпровського районного суду м.  Дніпропетровська його скарги про зобов`язання відповідної уповноваженої особи СВ Амур-Нижньодніпровського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області надіслати заявнику копії документів у кримінальному провадженні №  42018042630000008.
При цьому у матеріалах провадження є супровідний лист про направлення ОСОБА_6 копії ухвали слідчого судді від 19 листопада 2018 року про відмову у відкритті провадження за його скаргою, але відсутні будь-які поштові документи, які б підтверджували факт направлення та отримання ним зазначеного судового рішення.
Таким чином, ухвалюючи рішення про повернення апеляційної скарги, апеляційний суд не з`ясував та не перевірив належним чином відповідно до вимог ст. 111, ч. 5 ст. 115, ст. 116, ч. 1 ст. 136, ч. 1 ст. 307, ч. 7 ст. 376, ч. 2 і ч. 3 ст.  395 та ст. 399 КПК дотримання ОСОБА_6 строків оскарження ухвали слідчого судді, в зв`язку з чим дійшов передчасного висновку про подання апеляційної скарги з пропуском строку апеляційного оскарження.
За таких обставин, судом апеляційної інстанції при вирішенні питання про повернення апеляційної скарги ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Амур-Нижньодніпровського районного суду м.  Дніпропетровська від 19 листопада 2018  року було допущено порушення вимог кримінального процесуального закону, які є істотними, оскільки перешкодили суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, що відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 438 КПК є підставою для скасування такого судового рішення.
А тому ухвала апеляційного суду підлягає скасуванню з призначенням нового розгляду у суді апеляційної інстанції, за результатами якого необхідно ухвалити судове рішення у відповідності до вимог кримінального процесуального закону.
Керуючись статтями 433, 434, 436, 441–442 КПК України, Суд
 
у х в а л и в:
Касаційну скаргу ОСОБА_6 задовольнити.
Ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 7 грудня 2018 року скасувати і призначити новий розгляд в суді апеляційної інстанції. 
Постанова є остаточною й оскарженню не підлягає.
 
С у д д і:

 
 
ОСОБА_1                                         ОСОБА_2                                          ОСОБА_3