ПОСТАНОВА
Іменем України

30 жовтня 2019 року 
Київ

справа №210/4552/16-а(2-а/210/110/16)

адміністративне провадження №К/9901/23645/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
головуючого судді: Мартинюк Н.М.,
суддів: Жука А.В., Мельник-Томенко Ж.М., 

розглянув у попередньому судовому засіданні 
касаційну скаргу Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в місті Кривому Розі Національної поліції України

на постанову Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 лютого 2017 року (головуючий суддя: Чайкіна О.В.)
і ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 20 липня 2017 року (головуючий суддя: Лукманова О.М., судді: Божко Л.А., Круговий О.О.)
у справі №210/4552/16-а (2-а/210/110/16)
за позовом ОСОБА_1 
до Інспектора роти 2 батальйону 3 Управління патрульної поліції в місті Кривому Розі лейтенанта поліції Порохненка Романа Анатолійовича
про скасування постанови про адміністративне правопорушення.

І. ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

ОСОБА_1 у жовтні 2016 року звернувся до суду з адміністративним позовом до Інспектора роти 2 батальйону 3 Управління патрульної поліції в місті Кривому Розі лейтенанта поліції Порохненка Романа Анатолійовича, в якому просив скасувати постанову серії АА №072161 від 25 вересня 2016 року про накладення на нього адміністративного стягнення за статтею 178 Кодексу України про адміністративне правопорушення  (далі - «КУпАП») у вигляді штрафу 51 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що він не вчиняв жодних дій, які б ображали людську гідність та громадську мораль. За відсутності складу правопорушення, усупереч запереченням позивача, відповідач виніс постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності. Одночасно, на місці складання постанови відповідач не роз`яснив позивачу його права та не з`ясував усіх обставин справи.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області своєю постановою від 28 лютого 2017   року, яка залишена без змін ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 20 липня 2017 року, позов задовольнив. Скасував постанову АА №072161 від 25 вересня 2016 року та закрив провадження у справі щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за статтею 178 КУпАП.

Судові рішення мотивовані тим, що відповідач при винесені оскаржуваної постанови не з`ясував усіх обставин, що мають значення у справі та не довів факту вчинення позивачем адміністративного правопорушення, а саме, що алкогольний напій з етикеткою «Вишнева наливка» належав позивачу та вживався саме ним. Вказана постанова винесена відповідачем протиправно і необгрунтовано, тому позов підлягає задоволенню. 

Короткий зміст вимог касаційної скарги та відзиву (заперечення)

У касаційній скарзі Департамент патрульної поліції Національної поліції України просить скасувати судові рішення судів попередніх інстанцій і прийняти нову постанову про відмову у задволенні позову, посилаючись на порушення судами норм матеріального і процесуального права. Також скаржник посилається на те, що судами невірно встановлено всі обставини справи, що в свою чергу призвело до невірного вирішення спору.

Зокрема, скаржник зазначає, що провина позивача доведена в повному обсязі. Інспектор поліції при винесенні оскаржуваної постанови керувався нормами КУпАП і чітко описав правопорушення, скоєне позивачем, діяв в межах правового поля і не порушив норми процесуального права. Факт скоєння правопорушення позивачем підтверджується складеною постановою. Позивач ненавів доказів того, що він не вчиняв адміністративного правопорушення.

Позивач не надав свого відзиву на касаційну скаргу.

Перевіривши правильність застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів Верховного Суду приходить до висновку, що касаційна скарга не може бути задоволена.

II. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Як встановлено судами попередніх інстанцій, Інспектор роти 2 батальйону 3 Управління патрульної поліції в місті Кривому Розі лейтенанта поліції Порохненком Р.А.  25 вересня 2016 року стосовно ОСОБА_1 склав протокол серії АА №076084, відповідно до якого, ОСОБА_1 у АДРЕСА_1 , 25 вересня 2016 року о 22 год. 10 хв. поблизу магазину АТБ розпивав алкогольний напій «Стигла вишня» та мав ознаки алкогольного сп`яніння, чим образив людську гідність і громадську мораль. Вказане правопорушення передбачене статтею 178 КУпАП. Відповідно до пояснень, наявних у протоколі, ОСОБА_1 заперечував проти виявленого правопорушення та зазначив, що алкогольних напоїв не розпивав.  

25 вересня 2106 року відповідач склав постанову про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за розпивання алкогольних напоїв у громадському місці та відповідно до статті 178 КУпАП застосував до позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави у розмірі 51 грн.

ІІІ. ДЖЕРЕЛА ПРАВОВОГО РЕГУЛЮВАННЯ

За правилами частини третьої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - «КАС України») провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Приписами частини першої статті 341 КАС України визначено, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів і вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 178 КУпАП поява в громадських місцях у п`яному вигляді, що ображає людську гідність і громадську мораль, тягне за собою попередження або накладення штрафу від одного до п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Пункт 8 частини першої статті 23 Закону України «Про Національну поліцію» від 2 липня 2015  року  580-VII передбачає, що поліція відповідно до покладених на неї завдань, у випадках, визначених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання.

Частина перша статті 222 КУпАП передбачає, що органи Національної поліції уповноважені розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені частиною першою статті  178  КУпАП.

Частина третя статті 276 КУпАП визначає, що справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 177 і 178 цього Кодексу, розглядаються за місцем їх вчинення або за місцем проживання порушника.

Частина друга статті 283 КУпАП встановлює, що постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Відповідно до статтей 251, 280 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже, для притягнення особи до адміністративної відповідальності і встановлення її вини, необхідна наявність відповідних доказів.

ІV. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Перевірка законності судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій, згідно зі статтею 341 КАС України, здійснюється виключно у частині застосування норм матеріального та процесуального права.

Переглянувши судові рішення в межах доводів і вимог касаційної скарги, на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судом першої та апеляційної інстанцій норм матеріального і процесуального права, Верховний Суд зазначає наступне.

Верховний Суд погоджується з висновками судів попередніх інстанцій, що вина позивача у вчиненні адміністративного правопорушення не доведена, відсутні пояснення свідків, будь-які інші докази. Обов`язок доказування покладається на суб`єкта, який виніс постанову у справі про адміністративне правопорушення.  

Свідчення Інспектора роти 2 батальйону 3 Управління патрульної поліції в місті Кривому Розі лейтенанта поліції Порохненка Р.А. про те, що позивач перебував у стані алкогольного сп`яніння є не доведеними, встановлення сп`яніння позивача ні якими засобами не підтверджено, тому позов судами попередніх інстанцій задоволено правомірно.

В матеріалах справи відсутні будь-які докази вчинення позивачем адміністративного правопорушення у вигляді розпивання алкогольного напою «Стигла вишня» і перебування з ознакою алкогольного сп`яніння. Порушення позивачем статті 178 КУпАП підтверджується лише словами інспектора патрульної поліції.

Верховний Суд відхиляє аргументи скаржника щодо невірного встановлення судами першої та апеляційної інстанцій фактичних обставин справи, оскільки суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним.

Відповідно до частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Згідно з частиною другою статті 353 КАС України підставою для скасування судових рішень судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд є порушення норм процесуального права, яке унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, якщо:

1) суд не дослідив зібрані у справі докази; або

2) суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів, або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи;

3) суд встановив обставини, що мають істотне значення, на підставі недопустимих доказів.

Верховний Суд також відхиляє аргументи скаржника щодо порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального і процесуального права, тому що перелічені скаржником порушення не є такими, що унеможливлювали встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, і, крім того, не підтверджуються матеріалами справи.

Колегія суддів зазначає, що доводи наведені в касаційній скарзі, не спростовують правильність висновків судів першої та апеляційної інстанцій, а відтак відсутні підстави для скасування оскаржуваних судових рішень.

У контексті оцінки доводів касаційної скарги Верховний Суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Відповідно до частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

З огляду на результат касаційного перегляду справи судові витрати, понесені у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції, не розподіляються.

Керуючись статтями 341, 343, 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в місті Кривому Розі Національної поліції України залишити без задоволення.

Постанову Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 лютого 2017 року і ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 20 липня 2017 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і не може бути оскаржена.

..........................

...........................

...........................

Н.М. Мартинюк
А.В. Жук 
 Ж.М. Мельник-Томенко 
Судді Верховного Суду