Постанова
Іменем України 
 
25 вересня 2019 року
м. Київ
справа № 369/5402/15-ц
провадження № 61-23829 св 18
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Гулька Б. І. (суддя-доповідач), Кривцової Г. В., 
Луспеника Д. Д.,
 
учасники справи:             
позивач - публічне акціонерне товариство «Київобленерго»;
представник позивача - Клименко Олександр Сергійович;
відповідач -  ОСОБА_1 ;
представник відповідача - ОСОБА_2;
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на заочне рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30 червня 2015 року у складі судді 
Медвідь Н. О. та ухвалу апеляційного суду Київської області від 19 квітня 
2017 року у складі колегії судді Голуб С. А., Приходька К. П., Таргоній Д. О.,
ВСТАНОВИВ:
1.     Описова частина 
Короткий зміст позовних вимог
У травні 2015 року публічне акціонерне товариство «Київобленерго» (далі - 
ПАТ «Київобленерго») звернулося до суду з позовом до   ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії.
Позовна заява мотивована тим, щоОСОБА_1 є споживачем електричної енергії, яка постачається ПАТ «Київобленерго» у домоволодіння по 
АДРЕСА_1 .
25 грудня 2013 року представниками ПАТ «Київобленерго» було проведено перевірку дотримання Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - ПКЕЕН), за зазначеною вище адресою, у результаті якої виявлено порушення пункту 48 ПКЕЕН, а саме: розкрадання електричної енергії шляхом самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, про що складено відповідний акт. 
24 грудня 2014 року на засіданні комісії з розгляду актів складено протокол про порушення ПКЕЕН та здійснено розрахунок завданих збитків у розмірі 9 339 грн 98 коп., яку відповідачка не відшкодувала. 
Ураховуючи викладене, ПАТ «Київобленерго» просило суд стягнути з 
  ОСОБА_1 вартість необлікованої електричної енергії у розмірі 9 339 грн 98 коп.
Короткий зміст судових рішень першої інстанції 
Заочним рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області 
від 30 червня 2015 року позов ПАТ «Київобленерго» задоволено.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Київобленерго» 9 339 грн 98 коп. заборгованості. Вирішено питання розподілу судових витрат. 
Заочне рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що відповідачка самовільно підключилась до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку, внаслідок чого нею безобліково споживалась електрична енергія, постачальником якої є позивач. Порушення зафіксовано актом, у якому вказано схему підключення та вид порушення. Розмір збитків, завданих відповідачем енергопостачальнику, розраховано відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562.
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області 
від 16 лютого 2017 року у задоволенні заяви  ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області 
від 30 червня 2015 року відмовлено.  
Короткий зміст ухвали суду апеляційної інстанції 
Ухвалою апеляційного суду Київської області від 19 квітня 2017 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Заочне рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30 червня 2015 року залишено без змін. 
Ухвала суду апеляційної інстанції мотивована тим, що рішення суду першої інстанції відповідає нормам матеріального та вимогам процесуального права. Повно і всебічно встановивши обставини справи, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про порушення відповідачем ПКЕЕН, що полягає 
у самовільному підключенні до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку, внаслідок чого ним безобліково споживалась електрична енергія. Правомірно стягнуто з відповідача на користь позивача збитки, спричинені необлікованим споживанням електричної енергії.
Короткий зміст вимог касаційної скарги
У касаційній скарзі, поданій у травні 2017 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, представник
ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить судові рішення скасувати, прийняти нову постанову про відмову 
у задоволенні позову ПАТ «Київобленерго».
Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 11 травня 2017 року касаційне провадження 
у зазначеній справі відкрито та витребувано її з суду першої інстанції. 
Відповідно до пункту 4 розділу XIII Перехідних положень ЦПК України 
у редакції Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.
У травні 2018 року справа надійшла до Верховного Суду.
У червні 2019 року згідно з протоколом автоматизованого розподілу судова справа передана судді-доповідачу. 
Аргументи учасників справи
Доводи особи, яка подала касаційну скаргу 
Касаційна скарга представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 мотивована тим, що суд першої інстанції розглянув справу, не повідомивши відповідачку належним чином про дату, час і місце розгляду справи, що позбавило її можливості захистити свої права. Вважає, що рішення комісії з розгляду акта від 25 грудня 2013 року, який оформлений протоколом від 24 грудня 2014 року є недійсним. ОСОБА_1 не повідомили про засідання комісії з розгляду актів, що є порушенням пункту 53 ПКЕЕН. Разом з тим, з копією зазначеного протоколу відповідач ознайомилась із матеріалів справи, що є також порушенням ПКЕЕН. 
Заперечення на касаційну скаргу не надходило 
Фактичні обставини справи 
Судом установлено, що  ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії, яка постачається ПАТ «Київобленерго» у домоволодіння по 
АДРЕСА_1 (а. с. 5). 
25 грудня 2013 року представниками ПАТ «Київобленерго» складено акт про порушення ПКЕЕН, згідно з яким споживачем здійснено самовільне підключення електроустановок до електричної мережі енергопостачальника 
з порушенням схеми обліку (а. с. 11-13). 
24 грудня 2014 року проведено засідання комісії з розгляду акта про порушення ПКЕЕН, яким було прийнято рішення, оформлене протоколом № 0182, про те, що акт підлягає розрахунку згідно з пунктом 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 (а. с. 10).
Розрахунком вартості безобліково спожитої електроенергії за актом про порушення ПКЕЕН від 25 грудня 2013 року було визначено розмір збитків, спричинених ОСОБА_1 за період з 09 січня 2013 року до 08 січня 
2014 року, за 365 днів, який становить 9 339 грн 98 коп. (а. с. 6-8).
Добровільно відшкодувати завдані збитки відповідачка відмовилась.
2.     Мотивувальна частина 
Позиція Верховного Суду 
Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.
Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Встановлено й це вбачається з матеріалів справи, що оскаржувані судові рішення ухвалені з додержанням норм матеріального та процесуального права, а доводи касаційної скарги цих висновків не спростовують.
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
У статті 1 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що енергія це електрична чи теплова енергія, що виробляється на об`єктах електроенергетики і є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу.
Відповідно до частини другої статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушенням в електроенергетиці, зокрема, є крадіжка електричної 
і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики 
і споживання енергії без приладів обліку.
У пункті 48 ПКЕЕН передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладу обліку.
Згідно з пунктом 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.
У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. 
Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 року № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика).
Підпунктом 5 пункту 3.1 Методики встановлено порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил, зокрема: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мережі) з порушенням схеми обліку. 
Суд першої інстанції, з висновком якого погодився й суд апеляційної інстанції, з урахуванням положень статті 27 Закону України «Про електроенергетику», пунктів 48, 53 ПКЕЕН, обґрунтовано виходив із того, що факт порушення ОСОБА_1 ПКЕЕН встановлено відповідним актом від 25 грудня 
2013 року, а тому відповідач зобов`язана відшкодувати завдані цим порушенням збитки. При цьому судом встановлено, що розрахунок збитків позивачем було проведено з дотриманням вимог Методики.
Доводи касаційної скарги представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про те, що суд першої інстанції розглянув справу, не повідомивши відповідачку належним чином про дату, час і місце розгляду справи, що позбавило її можливості захистити свої права, є безпідставними, так як судом було дотримано вимоги статей 74, 76 77 ЦПК України (2004 року).
Крім того, доступ до правосуддя не був порушений, оскільки було забезпечено апеляційний розгляд справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , у ході якого брав участь представник  ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , надавались ним докази, які досліджувались та оцінювалися згідно вимог ЦПК України 
(2004 року).
Посилання у касаційній скарзі на те, що рішення комісії з розгляду акта 
від 25 грудня 2013 року, який оформлений протоколом від 24 грудня 2014 року є недійсним, так як прийнятий з порушенням ПКЕЕН також є безпідставними. 
Предметом спору у справі є стягнення вартості необлікованої електричної енергії, а не визнання протоколу комісії з розгляду акта недійсним. 
Інші доводи касаційної скарги зводяться до переоцінки доказів, що згідно з положеннями статті 400 ЦПК України не належить до повноважень суду касаційної інстанції.
Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.
Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне відхилити касаційну скаргу та залишити судові рішення без змін.
Згідно з частиною третьою статті 468 ЦПК України суд касаційної інстанції у постанові за результатами перегляду оскаржуваного судового рішення вирішує питання про поновлення його виконання (дії).
Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 залишити без задоволення.
Заочне рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області 
від 30 червня 2015 року та ухвалу апеляційного суду Київської області 
від 19 квітня 2017 року залишити без змін. 
Поновити виконання заочного рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30 червня 2015 року та ухвали апеляційного суду Київської області від 19 квітня 2017 року.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                               Б. І. Гулько
 
Г. В. Кривцова
 
Д. Д. Луспеник