П О С Т А Н О В А 

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
4 вересня 2019 року
м. Київ
Справа № 9901/87/19
Провадження № 11-569заі19                                
Велика Палата Верховного Суду у складі:
судді-доповідача Прокопенка О. Б., 
суддів Антонюк Н. О., Анцупової Т. О., Бакуліної С. В., Британчука В. В., Власова Ю. Л., Гриціва М. І., Гудими Д. А., Кібенко О. Р., Лященко Н. П., Пророка В. В., Рогач Л. І., Ситнік О. М., Ткачука О. С., Уркевича В. Ю., Яновської О. Г.,
розглянувши в порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1  до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - ВККС) про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії, визнання протиправним та скасування рішення
за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 22 травня 2019 року (судді Хохуляк В. В., Васильєва І. А., Гончарова І. А., Коваленко Н. В., Ханова Р. Ф.),
УСТАНОВИЛА:
ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду як суду першої інстанції з адміністративним позовом до ВККС, у якому просить:
- визнати протиправними дії щодо встановлення ВККС та Громадською радою міжнародних експертів (далі - ГРМЕ) для цілей кваліфікаційного оцінювання відповідності кандидата на посаду судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 критеріям доброчесності (моралі, чесності, непідкупності), а саме щодо законності джерел походження майна, відповідності рівня життя кандидата або членів його сім`ї задекларованим доходам, відповідності способу життя кандидата його статусу, наявності знань та практичних навичок для розгляду справ, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, та зобов`язати ВККС завершити кваліфікаційне оцінювання ОСОБА_1 ;
- визнати протиправним та скасувати рішення ВККС та ГРМЕ, прийняте на спільному засіданні 18 січня 2019 року.
Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду ухвалою від 25 лютого 2019 року відкрив провадження у справі № 9901/87/19 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ВККС про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії, визнання протиправним і скасування рішення. Справу призначено до розгляду у судовому засіданні.
ОСОБА_1 , від імені якого діє представник ОСОБА_2 , подав до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду заяву про виправлення описки в резолютивній частині ухвали цього суду від 25 лютого 2019 року про відкриття провадження у справі.
На обґрунтування заяви позивач посилається на те, що він подав адміністративний позов до ВККС та ГРМЕ, однак резолютивна частина ухвали Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 25 лютого 2019 року про відкриття провадження у справі не містить відомостей щодо позовних вимог ОСОБА_1 до другого відповідача у справі - ГРМЕ. За таких обставин позивач просить суд виправити в резолютивній частині вказаної ухвали описку, шляхом зазначення в ній результату щодо заявлених ОСОБА_1 вимог до ГРМЕ.
Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду ухвалою від 22 травня 2019 року відмовив у задоволенні заяви ОСОБА_1 , від імені якого діє представник ОСОБА_2 , про виправлення описки у резолютивній частині ухвали Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 25 лютого 2019 року.
За висновками цього суду, в ухвалі про відкриття провадження у справі не було допущено описку, а твердження позивача про те, що ця ухвала не містить відомостей щодо позовних вимог ОСОБА_1 до другого відповідача у справ - ГРМЕ, є помилковим.
Не погодившись із таким рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 , від імені якого діє представник ОСОБА_2 , подав апеляційну скаргу, в якій з підстав порушення Касаційним адміністративним судом у складі Верховного Суду норм процесуального права просить скасувати постановлену ним ухвалу та задовольнити заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в резолютивній частині ухвали Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 25 лютого 2019 року.
На обґрунтування апеляційної скарги  ОСОБА_1 наводить доводи, аналогічні доводам заяви про виправлення описки, та стверджує, що суд першої інстанції, не вказавши у резолютивній частині ухвали про відкриття провадження у справі відомостей щодо позовних вимог до другого відповідача - ГРМЕ, з формальних підстав унеможливив доступ позивача до правосуддя для захисту своїх прав та інтересів шляхом судового розгляду справи у цій частині. 
У відзиві на апеляційну скаргу ВККС заперечує проти її задоволення та вказує на обґрунтованість висновків суду першої інстанції про відмову у задоволенні заяви про виправлення описки. Відповідач зазначає, що ОСОБА_1 не довів, у чому саме полягає порушення Касаційним адміністративним судом у складі Верховного Суду норм процесуального права при постановленні оскаржуваної ухвали.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та наведені в апеляційній скарзі й відзиві на неї доводи, Велика Палата Верховного Суду вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.
Частиною першою статті 5 КАС визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.
Як убачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просив визнати протиправними дії, зобов`язати вчинити дії, визнати протиправним та скасувати рішення.
У позовній заяві ОСОБА_1 як відповідачів зазначено ВККС та ГРМЕ.
Відповідно до резолютивної частини ухвали Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 25 лютого 2019 року цей суд постановив відкрити провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ВККС про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії, визнання протиправним і скасування рішення.
З мотивувальної частини цього рішення убачається, що суд, посилаючись на відповідні положення законодавства, дійшов висновку про те, що оскільки ГРМЕ утворюється ВККС як допоміжний орган, який діє у її складі з метою сприяння виконанню певних завдань у межах проведення кваліфікаційного оцінювання відповідності кандидатів на посади суддів Вищого антикорупційного суду, вона не входить до кола суб`єктів владних повноважень, дії, бездіяльність чи акти яких можуть бути оскаржені до Верховного Суду як суду першої інстанції.
Відповідно до частини четвертої статті 22 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму, справи за позовом про дострокове припинення повноважень народного депутата України, а також справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, ВККС, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів.
Особливості провадження у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, ВККС, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів визначені статтею 266 КАС. Відповідно до частини першої статті 266 КАС правила цієї статті поширюються на розгляд адміністративних справ щодо: 1) законності (крім конституційності) постанов Верховної Ради України, указів і розпоряджень Президента України; 2) законності дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, ВККС, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів; 3) законності актів Вищої ради правосуддя, ВККС, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів; 4) законності рішень Вищої ради правосуддя, ухвалених за результатами розгляду скарг на рішення її Дисциплінарних палат.
Як убачається зі змісту заяви про виправлення описки та апеляційної скарги, позивач вважає, що суд, не вказавши у резолютивній частині ухвали про відкриття провадження відомості щодо позовних вимог до ГРМЕ, допустив описку в цій ухвалі.
Велика Палата Верховного Суду не погоджується із цими доводами позивача з огляду на таке.
Відповідно до частини першої статті 253 КАС суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Однак виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких, зокрема, належить написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків. 
Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не може змінювати змісту судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.
Отже, враховуючи викладене, не можна погодитися з доводами скаржника про те, що судом було допущено описку в ухвалі про відкриття провадження у справі, яку необхідно виправити шляхом зазначення в ній результату щодо заявлених ОСОБА_1 вимог до ГРМЕ.
За правилами статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки суд першої інстанції, постановляючи оскаржувану ухвалу про відмову в задоволенні заяви про виправлення описки, не допустив порушень норм процесуального права, а наведені скаржником доводи не спростовують викладених у судовому рішенні висновків, апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без задоволення, а ухвалу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 22 травня 2019 року - без змін.
Керуючись статтями 243, 266, 315, 316, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, Велика Палата Верховного Суду
ПОСТАНОВИЛА:
1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1  залишити без задоволення.
2. Ухвалу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від                      22 травня 2019 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною й оскарженню не підлягає.
Суддя-доповідач | | О. Б. Прокопенко
Судді: | Н. О. Антонюк | Н. П. Лященко
| Т. О. Анцупова | В. В. Пророк
| С. В. Бакуліна | Л. І. Рогач
| В. В. Британчук | О. М. Ситнік
| Ю. Л. Власов | О. С. Ткачук
| М. І. Гриців | В. Ю. Уркевич
| Д. А. Гудима | О. Г. Яновська
| О. Р. Кібенко |