ПОСТАНОВА
Іменем України

28 листопада 2019 року 
Київ

справа №580/66/19
адміністративне провадження №К/9901/24546/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Єресько Л.О.,
суддів: Загороднюка А.Г.,  Калашнікової О.В., 
розглянувши у порядку письмового провадження у касаційній інстанції адміністративну справу №580/66/19
за позовом  ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Черкаській області про визнання протиправним акту та зобов`язання вчинити дії
за касаційною скаргою Головного управління Національної поліції у Черкаській області
на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 11 березня 2019 року, ухвалене суддею Гаращенком В.В. та
на постанову  Шостого апеляційного адміністративного суду від 08 серпня 2019 року, ухвалену колегією суддів у складі: головуючого судді Федотова І.В., суддів: Літвінової       Н.М., Сорочка Є.О.

УСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог та їх обгрунтування.
У січні 2019 року ОСОБА_1 (надалі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції у Черкаській області (надалі - відповідач, ГУ НП у Черкаській області), в якій просив:
визнати протиправним та скасувати акт розслідування нещасного випадку, що стався 06 жовтня 2016 року близько 05 год. 30 хв. складений за формою Н-5* від 03.12.2018 Головного управління національної поліції в Черкаській області;
визнати протиправним та скасувати акт №17 про нещасний випадок невиробничого характеру складений за формою НТ* від 03 грудня 2018 року Головного управління Національної поліції в Черкаській області;
зобов`язати керівника Головного управління Національної поліції у Черкаській області організувати проведення повторного розслідування нещасного випадку, який мав місце із позивачем 06 жовтня 2016 року у приміщенні Уманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області;
зобов`язати комісію Головного управління Національної поліції в Черкаській області провести розслідування зазначеного нещасного випадку протягом 7 (семи) робочих днів з дня її створення, застосувавши норми п 3.9 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, затвердженого наказом МВС України від 27 грудня 2002 року №1346, із використанням матеріалів та доказів здобутих у попередньо проведених службових розслідуваннях за даним фактом, скласти акт за формою Н-1* та взяти на облік даний нещасний випадок (у тому числі поранення), який стався з позивачем в період проходження служби при виконанні службових обов`язків.
Обґрунтовуючи позовні вимоги позивачем зазначено, що 06 жовтня 2016 року перебуваючи у складі зведеного загону ГУНП в Черкаській області по забезпеченню публічної безпеки і порядку під час перебування брацлавських хасидів у місті Умані, під час чергування у нічну зміну в приміщенні Уманського відділу поліції ГУНП близько 05 год. 30 хв. спускаючись з другого поверху на перший позивач не втримавши рівновагу послизнувся та впав, вдарившись головою об сходи та втратив свідомість, прийшовши до тями спустився на перший поверх попросив чергового викликати швидку допомогу, яка доставила позивача до прийомного відділення КП «Уманська міська лікарня», за наслідком обстеження в якій позивачу встановлено діагноз: ЗЧМТ, струс головного мозку, забій м`яких тканин потиличної частини голови.
Позивач зазначає, що за наслідками службового розслідування нещасного випаду, що стався 06 жовтня 2016 року близько 05 год. 30 хв. на виконання рішення Придніпровського районного суду від 15 червня 2018 року складений акт розслідування нещасного випадку за формою Н-5* та акт №17 про нещасний випадок не виробничого характеру складений за формою НТ* від 03 грудня 2018 року в яких зазначено, що нещасний випадок, який трапився з позивачем 06 жовтня 2016 року стався внаслідок порушення позивачем вимог статті 14 Закону України «Про охорону праці».
Позивач не погоджуючись з вищевказаним висновком відповідача вказує на пункт  12.3.5. ДБН В 2.2-9-2009 «Громадські будівлі і споруди», зазначивши, що відповідачем не створені мінімальні заходи безпеки, зокрема на сходинках в Уманському відділі поліції ГУНП в Черкаській області відсутні бортики для запобігання зісковзуванню ноги.
Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій
Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 11 березня 2019 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 08 серпня 2019 року, адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено частково. 
Визнано протиправним та скасовано акт розслідування нещасного випадку, що стався 06 жовтня 2016 року близько 05 год. 30 хв. складений за формою Н-5* від 03 грудня 2018 року Головного управління національної поліції в Черкаській області.
Визнано протиправним та скасовано акт №17 про нещасний випадок невиробничого характеру складений за формою НТ* від 03 грудня 2018 року Головного управління Національної поліції в Черкаській області.
Зобов`язано Головне управління Національної поліції у Черкаській області  організувати проведення повторного розслідування нещасного випадку, який мав місце із ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) 06 жовтня 2016 року у приміщенні Уманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області, з виготовленням доказів обстеження сходів між другим та першим поверхом на відповідність вимогам п.п. 12.3.5 п. 12.3 р.12 ДБН В. 2.2-9-2009 «Громадські будівлі і споруди», у приміщенні Уманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області.
В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції виходив з того, що в акті за формою Н-5* від 03 грудня 2018 року та в акті №17 від 03 грудня 2018 року відсутні посилання на докази, що б підтвердили проведення комісією з розслідування нещасного випадку безпосереднього обстеження місця події, адже за відсутності таких доказів висновок комісіє є передчасним. Вказане слугувало підставою для скасування оскаржуваних актів та зобов`язання відповідача проведення повторного розслідування нещасного випадку, що стався 06 жовтня 2016 року із позивачем у приміщенні Уманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області зі складанням за результатами розслідування відповідних Актів.
Короткий зміст та обґрунтування вимог касаційної скарги та її рух в касаційній інстанції
28 серпня 2019 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Головного управління Національної поліції у Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 11 березня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 08 серпня 2019 року у справі № 580/66/19, у якій просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
В обґрунтування касаційної скарги посилається на те, що під час розслідування нещасного випадку, жодних шкідливих чи небезпечних факторів, які б могли призвести до падіння позивача не встановлено, вказавши, що відповідачем видержані ремонтно-будівельні норми сходів у приміщенні Уманського відділу поліції ГУНП в Черкаській області, чим створені необхідні заходи безпеки на сходах для працівників та відвідувачів відділу. Скаржник вказував, що на розбіжність в поясненнях позивача, а саме причини отримання ним травми у зв`язку падінням (наявність/відсутність води на сходах).
Також, скаржник вважає, що нещасний випадок стався внаслідок порушення позивачем трудової дисципліни, а саме недотримання вимог щодо особистої безпеки та зазначив, що отримані позивачем 06 жовтня 2016 року травми сталися в період проходження служби, але не пов`язані із виконанням службових обов`язків. 
Скаржник звертав увагу на те, що в постанові суду апеляційної інстанції невірно зазначена дата оскаржуваного рішення суду першої інстанції, а також у вступній частині постанови суду апеляційної інстанції невірно вказано прізвище, ім`я та по-батькові позивача та відповідача.
Ухвалою Верховного Суду від 27 вересня 2019 року відкрито касаційне провадження за даною касаційною скаргою.              
Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного адміністративного суду Єресько Л.О. від 27 листопада 2019 року закінчено підготовчі дії та призначено її до розгляду в порядку письмового провадження у відповідності до вимог пункту 5 частини 1 статті 340 та статті 345 КАС України.
Позиція інших учасників справи 
21 жовтня 2019 року від ОСОБА_1 надійшов відзив на касаційну скаргу, де позивач посилається на не обґрунтованість доводів даної касаційної скарги та просить її відхилити, а рішення прийняті судом першої та апеляційної інстанцій залишити без змін. 
Установлені судами фактичні обставини справи
Наказом ГУНП в Черкаській області №1 о/с від 07 листопада 2015 року ОСОБА_1 призначено на посаду старшого інспектора з особливих доручень управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування Головного управління Національної поліції в Черкаської області.
Наказом ГУНП в Черкаській області №177 о/с від 07 липня 2017 року позивача звільнено зі служби в поліції за пунктом 2 частини 1 статті 77 (через хворобу) Закону України «Про Національну поліції».
Факт перебування позивача у службовому відрядженні в м. Умань, та чергування в приміщенні Уманського ВП ГУНП в Черкаській області, як керівника робочої групи тимчасового оперативного штабу з 20.00 години 05 жовтня 2016 року до 08.00 години 06 жовтня 2016 року підтверджений дослідженими судом доказами, а саме:
- наказом т.в.о. начальника ГУНП в Черкаській області №1669 від 21 вересня 2016 року «Про виїзд зведеного загону ГУНП до м. Умань»;
- наказом т.в.о. начальника ГУНП в Черкаській області №1697 від 22 вересня 2016 року «Про створення тимчасового оперативного штабу ГУНП по забезпеченню підтримання публічної безпеки і порядку у м. Умань під час масового перебування брацлавських хасидів у вересні-жовтні 2016 року»;
- протоколом наради тимчасового оперативного штабу ГУНП в м. Умань від 26 вересня 2016 року;
- графіком чергування членів робочої групи тимчасового оперативного штабу ГУНП в м.       Умань, затвердженим 26 вересня 2016 року.
Згідно Довідки від 06 жовтня 2016 року чергового лікаря приймального відділення Уманської міської лікарні позивач звернувся до приймального відділення з приводу ЗЧМТ, струс головного мозку, забій м`яких тканин потиличної ділянки голови.
Відповідно до Протоколу медичного огляду №419 від 06 жовтня 2016 року та Акту хіміко-токсикологічних досліджень №1343 позивач визнаний тверезим.
Рапортом від 06 жовтня 2016 року на ім`я т.в.о. начальника ГУНП, - позивач повідомив про нещасний випадок, який стався з ним в приміщенні Уманського ВП ГУНП в Черкаській області.
З 07 по 17 жовтня 2016 року позивач перебував на стаціонарному лікуванні в ДУ «ТМО МВС України по Черкаській області» з приводу ЗЧМТ: струс головного мозку 06 жовтня 2016 року, з цефалгічним синдромом і помірно вираженою вегетативною лабільністю. Ангіоспазм сітківки обох очей, що підтверджено Випискою №1745/14.
07 жовтня 2016 року лікарем-неврологом ДУ «ТМО МВС України по Черкаській області» складено та направлено до ГУНП Сигнальний листок про нещасний випадок із позивачем.
Наказом т.в.о. начальника ГУНП в Черкаській області від 18 листопада 2016 року №2072 для проведення розслідування нещасного випадку із позивачем, який стався 06 жовтня 2016 року, створена комісія у складі Бойка Л.Д. - інженер центру обслуговування ГУНП, Юхимович Л.М. - спеціаліст ВЛМТЗ ГУНП, Кобилка В.М. - начальник УОАЗОР ГУНП, Приз А.М. - заступник начальника управління - начальник відділу УКЗ ГУНП, Труба О.П. - голова Черкаської обласної організації професійної спілки атестованих працівників органів внутрішніх справ України.
22 листопада 2016 року Комісією з розслідування нещасного випадку складено Акт за формою Н-5* розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення), що стався 06 жовтня 2016 року із позивачем.
Комісія встановила, що перебуваючи в складі робочої групи тимчасового оперативного штабу ГУНП в м. Умань, під час чергування 06 жовтня 2016 року о 05.30 годині в приміщенні Уманського ВП ГУНП в Черкаській області позивач спускаючись по сходах на 1-й поверх до чергової частини, не втримав рівновагу, послизнувся і впав.
Причинами нещасного випадку комісія вважала порушення позивачем статті 14 Закону України «Про охорону праці».
За висновком комісії нещасний випадок стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.
23 грудня 2016 року т.в.о. начальника ГУНП в Черкаській області затверджено Акт №1 про нещасний випадок невиробничого характеру, що стався 06 жовтня 2016 року із позивачем, складений за формою НТ* комісією із розслідування нещасного випадку.
Комісія визнала, що травмування позивача виникло внаслідок власної необережності, чим порушено статтю 14 Закону України «Про охорону праці», а тому нещасний випадок є таким, що стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.
Рішенням Придніпровського районного суду м. Черкас від 15 червня 2018 року у справі №711/10371/17 позовні вимоги позивача задоволено частково, скасовано акт від 22 листопада 2016 року розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення), що стався 06 жовтня 2016 року із позивачем, складений за формою Н-5* комісією із розслідування нещасного випадку, створеною наказом №2072 від 18 листопада 2016 року т.в.о. начальника Головного управління Національної поліції в Черкаській області, скасовано Акт №1 від 23 грудня 2016 року про нещасний випадок невиробничого характеру, що стався 06 жовтня 2016 року із позивачем, складений за формою НТ* комісією із розслідування нещасного випадку, створеною наказом №2072 від 18 листопада 2016 року т.в.о. начальника Головного управління Національної поліції в Черкаській області та затверджений т.в.о. начальника Головного управління Національної поліції в Черкаській області та зобов`язано керівника Головного управління Національної поліції в Черкаській області організувати проведення повторного розслідування нещасного випадку, що стався 06 жовтня 2016 року із позивачем в приміщенні Уманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області зі складанням за результатами розслідування відповідних Актів.
На виконанням вищевказаного рішення суду відповідач наказом № 2620 від 12 жовтня 2018  року створив комісію для проведення повторного розслідування нещасного випадку (далі - комісія), який стався 06 жовтня 2016 року з позивачем та наказав комісії з розслідування нещасного випадку провести повторне розслідування нещасного випадку та скласти акт розслідування за формою Н-5*, акт за формою Н-1* (НТ*) на потерпілого.
03 грудня 2018 року комісією з розслідування нещасного випадку складено Акт за формою Н-5* розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення), що стався 06 жовтня 2016 року із позивачем, в якому комісія дійшла висновку, що нещасний випадок, який трапився 06 жовтня 2016 року з підполковником поліції ОСОБА_1 стався у період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків внаслідок порушення позивачем службової дисципліни.
03 грудня 2018 року начальником ГУНП в Черкаській області затверджено Акт №17 про нещасний випадок невиробничого характеру, що стався 06 жовтня 2016 року із позивачем, складений за формою НТ*, в якому комісія з розслідування визнала, що нещасний випадок, який стався 06 жовтня 2016 року з позивачем, стався в наслідок порушення потерпілим службової дисципліни, не виконання вимог з інструкцій з охорони праці.
Не погоджуючись з такими висновками позивач звернувся з позовом до суду.
Позиція Верховного Суду
Релевантні джерела права й акти їх застосування
Наказом Міністерства внутрішніх справ від 27 грудня 2002 року № 1346       затверджений Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України (далі - Порядок № 1346), який розроблено з метою врегулювання питань, пов`язаних з розслідуванням та веденням обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах внутрішніх справ України.
Відповідно до пункту 2.1. Порядку №1346 розслідуванню підлягають раптові погіршення стану здоров`я, поранення, травми, у тому числі отримані внаслідок тілесних ушкоджень, заподіяних іншою особою, гострі професійні захворювання і гострі професійні та інші отруєння, теплові удари, опіки, обмороження, утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, інші ушкодження, отримані внаслідок аварій, пожеж, стихійного лиха (землетруси, зсуви, повені, урагани та інші надзвичайні події), контакту з тваринами, комахами та іншими представниками фауни і флори, що призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення потерпілого на іншу (легшу) роботу терміном не менш як на один робочий день, а також випадки смерті в підрозділі (далі - нещасні випадки).
Згідно з пунктом 2.2. Порядку № 1346 за результатами розслідування складаються акти за формою Н-1* (додаток 1) і беруться на облік нещасні випадки (у тому числі поранення), які сталися з працівниками в період проходження служби при виконанні службових обов`язків.
Відповідно до пункту 3.12. Порядку № 1346 до першого примірника акта розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) за формою Н-5* (далі - акт розслідування нещасного випадку) долучаються: акт за формою Н-1* (НТ*), пояснення свідків, потерпілого, витяги з нормативних документів, схеми, фотографії та інші документи, що характеризують місце події (робоче місце), стан технічних засобів (транспорту, устаткування, апаратури тощо), діагноз травми, медичний висновок щодо втрати здоров`я потерпілим у результаті нещасного випадку (у тому числі поранення), а в разі необхідності - також висновок щодо наявності в його організмі алкоголю, отруйних чи наркотичних речовин.
Згідно з пунктом 3.8. Порядку № 1346 комісія з розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) зобов`язана протягом трьох діб після утворення комісії: обстежити місце події, опитати свідків і осіб, причетних до неї, і одержати пояснення потерпілого, якщо це можливо; визначити відповідність умов служби (праці, навчання) вимогам нормативно-правових актів про охорону праці; з`ясувати обставини і причини, що призвели до нещасного випадку (у тому числі поранення), визначити осіб, які припустилися порушення нормативно-правових актів, а також розробити заходи щодо запобігання подібним випадкам; визначити, чи трапився нещасний випадок (у тому числі поранення) у період проходження служби при виконанні службових обов`язків (не пов`язаний з виконанням службових обов`язків); скласти акт розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) за формою Н-5* (додаток 4) у трьох примірниках, а також акт за формою Н-1* (НТ*) у п`яти примірниках і передати їх на затвердження керівнику підрозділу, який призначив комісію.
Відповідно до пункт 3.5 Порядку №1346 керівник підрозділу, одержавши повідомлення про нещасний випадок (у тому числі поранення), крім випадків зі смертельним наслідком    та групових випадків травматизму, наказом або розпорядженням організовує його розслідування комісією не менше ніж три особи, до складу якої включаються: керівник (спеціаліст) служби охорони праці підрозділу (голова комісії), керівник (безпосередній або прямий начальник) структурного підрозділу, де працює потерпілий, інші посадові особи, а в разі гострих професійних захворювань (отруєнь) - також спеціаліст СЕС. До складу комісії не може входити керівник, що безпосередньо керував проведенням робіт, при виконанні яких стався нещасний випадок (у тому числі поранення). У підрозділах, де немає спеціалістів з охорони праці, головою комісії з розслідування призначається посадова особа, на яку наказом керівника покладені функції з питань охорони праці в порядку сумісництва.
Оцінка висновків судів, рішення яких переглядаються, та аргументів учасників справи.
Вирішуючи питання про обґрунтованість поданої касаційної скарги, Верховний Суд виходить із такого.
З метою визначення меж розгляду справи Верховним Судом підлягають застосуванню правила статті 341 КАС України, відповідно до яких під час розгляду справи в касаційному порядку суд в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. При цьому, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази. У суді касаційної інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.           
Згідно частини 4 статті 328 КАС України (в редакції чинній після 15.12.2017) підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Критерії оцінки правомірності оскаржуваних рішень визначаються статтею 242 КАС України (в редакції чинній після 15.12.2017), відповідно до якої рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.
Колегією суддів Верховного Суду при касаційному розгляді даної касаційної скарги враховано висновок Великої Палати Верховного Суду, наведений у постанові 26 червня 2019 року у справі № 1640/3010/18, у якій вказано, що оскарження акта про нещасний випадок під час проходження публічної служби підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства. 
Судами попередніх інстанцій встановлено, що підставою для проведення повторного службового розслідування нещасного випадку, який стався 06 жовтня 2016 року з позивачем, стало рішення Придніпровського районного суду м. Черкас від 15 червня 2018 року у справі №711/10371/17, в якому суд вказав на необхідність проведення комісією з розслідування нещасного випадку обстеження місця події, опитування позивача та свідків події.
Разом з тим, в акті за формою Н-5* від 03 грудня 2018 року та в акті №17 від 03 грудня 2018 року, щодо розслідування нещасного випадку, що стався 06 жовтня 2016 року із позивачем, комісією лише проаналізовано відповідність сходів, що розташовані між першим та другим поверхом у приміщенні Уманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області (за адресою: м. Умань, вул. Незалежності, 35), та відповідно до висновку комісії, дані сходи відповідають вимогам п.п. 12.3.5 п. 12.3 р.12 ДБН В. 2.2-9-2009 «Громадські будівлі і споруди», а передбачені бортики заввишки не менше 0,05 м. не потрібні.
Колегія суддів погоджується з твердженням судів попередніх інстанцій, що в акті за формою Н-5* від 03 грудня 2018 року та в акті №17 від 03 грудня 2018 року відсутні посилання на докази, які б підтвердили проведення комісією з розслідування нещасного випадку безпосереднього обстеження місця події.
За результатами проведеного комісією повторного розслідування, об`єктивно не можливо встановити причину нещасного випадку, що трапився з позивачем у справі, у контексті посилань позивача на невідповідність сходів вимогам п.п. 12.3.5 п. 12.3 р.12 ДБН В. 2.2-9-2009 «Громадські будівлі і споруди».
За наведених обставин суди попередніх інстанції дійшли обґрунтованого висновку про необхідність скасування Акту форми Н-5* від 03 грудня 2018 року про розслідування нещасного випадку, що стався із позивачем 06 жовтня 2016 року та Акту №17 за формою НТ* про нещасних випадок виробничого характеру, який затверджений начальником ГУНП в Черкаській області 03 грудня 2018 року, оскільки останні не містять посилань на належні та допустимі докази обстеження сходів між другим та першим поверхом, у приміщенні Уманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області (за адресою: м. Умань, вул. Незалежності, 35), а за відсутності таких доказів висновок комісії є передчасним.
При цьому, з метою встановлення таких обставин, суд першої інстанції з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, вірно зобов`язав відповідача організувати проведення повторного розслідування нещасного випадку, що стався 06 жовтня 2016 року із позивачем у приміщенні Уманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області (за адресою: м. Умань, вул. Незалежності, 35) зі складанням за результатами розслідування відповідних Актів. 
Таким чином, доводи касаційної скарги не спростовують висновки судів попередніх інстанцій і зводяться до переоцінки встановлених судами обставин справи.
Докази та обставини, на які посилається заявник в касаційній скарзі, були предметом дослідження судами першої та апеляційної інстанцій та додаткового правового аналізу не потребують, оскільки при їх дослідженні та встановленні судами попередніх інстанцій були дотримані норми матеріального та процесуального права.
Посилання скаржника про невірне зазначення у постанові суду апеляційної інстанції дати оскаржуваного рішення суду першої інстанції, а також у вступній частині постанови суду апеляційної інстанції - прізвища, ім`я та по-батькові позивача та відповідача, спростовується наявною у матеріалах справи № 580/66/19 ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 вересня 2019 року про виправлення допущених описок, яка є невід`ємною частиною рішення апеляційного суду по суті.
За такого правового регулювання, предмета і підстави позову в даному адміністративному спорі, Верховний Суд встановив, що суди попередніх інстанцій дійшли до обґрунтованого та законного висновку про часткове задоволення адміністративного позову.
Висновки Верховного Суду за результатами розгляду касаційної скарги
Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 349 КАС України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення першої та (або) апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.
Згідно з частиною 1 статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.
На підставі викладеного, Верховний Суд констатує, що оскаржувані судові рішення ґрунтується на правильно встановлених фактичних обставинах справи, яким надана належна юридична оцінка із правильним застосуванням норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, а суди під час розгляду справи не допустили порушень процесуального закону, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи, відповідно підстави для скасування чи зміни оскаржених судових рішень відсутні.
Зважаючи на приписи статті 350 КАС України, касаційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.
Висновки щодо розподілу судових витрат.
З огляду на результат касаційного розгляду, витрати понесені у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції не розподіляються.
Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України,

ПОСТАНОВИВ:
1. Касаційну скаргу Головного управління Національної поліції у Черкаській області залишити без задоволення.
2. Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 11 березня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 08 серпня 2019 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................
Л.О. Єресько
А.Г. Загороднюк 
 О.В. Калашнікова 
Судді Верховного Суду