Постанова
Іменем України
 
31 жовтня 2019 року
м. Київ
 
справа № 175/3066/17
провадження № 61-12320св19
 
Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Сердюка В. В. (суддя-доповідач), Грушицького А. І., Фаловської І. М.,
 
учасники справи:
 
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач - публічне акціонерне товариство «Укртелеком», 
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 19 липня 2018 року у складі головуючого-судді Озерянської Ж. М. та постанову Дніпровського апеляційного суду від 29 травня 2019 року у складі колегії суддів: Каратаєвої Л. О., Ткаченко І. Ю., Деркач Н. М.,
 
В С Т А Н О В И В :
 
Короткий зміст позовних вимог і рішень судів
 
У серпні 2017 року  ОСОБА_1  звернувся до суду з позовом до публічного акціонерного товариства «Укртелеком» (далі - ПАТ «Укртелеком»)про відшкодування моральної шкоди за акт дискримінації права на захист споживачів, права на повагу до гідності фізичної особи, права на захист від неправомірних обмежень, що призвів до втрати творчих здібностей.  
 
Позовна заява мотивована тим, що12 серпня 2005 року між сторонами був укладений договір № 61377996 про надання послуг електрозв`язку, невід`ємною частиною якого є Додаткова угода № 1 від 12 серпня 2005 року. Вказував, що 
12 грудня 2016 року він направив ПАТ «Укртелеком» лист про розірвання договору № 61377996 від 12 серпня 2005 року про надання послуг електрозв`язку через відсутність потреби в отриманні послуг від ПАТ «Укртелеком».02 лютого 2017 року позивачем було отримано лист ПАТ «Укртелеком» № 12і240-Б47505182 від 
28 грудня 2016 року про роз`яснення процедури відключення телекомунікаційних послуг. 22 лютого 2017 року ОСОБА_1 отримав від ПАТ «Укртелеком» повідомлення про оплату рахунку за січень 2017 року, згідно з яким його заборгованість станом на 01 січня 2017 року становила 0,00 грн.Проте, 22 червня 2017 року він отримав від ПАТ «Укртелеком» повідомлення про оплату рахунку за травень 2017 року, згідно з яким його заборгованість, станом на 01 червня 
2017 року, становила 215,06 грн. 
 
Вважає, що ПАТ «Укртелеком» після здійснення процедури розірвання Договору                     № 61377996 про надання послуг електрозв`язку протиправно вимагає сплатити заборгованість у розмірі 215, 06 грн і в такий шахрайський спосіб визнає його боржником.
 
На підставі вищевказаного позивач просив: зобов`язати ПАТ «Укртелеком» відшкодувати йому завдану моральну шкоду шляхом передачі йому у власність грошових коштів в сумі 48 000 000 грн, що завдана актом дискримінації його права на захист від неправомірних обмежень у формі утиску (частина 2 статті
24 Конституції України), права на повагу до його гідності (частина 1 статті 
28 Конституції України), права на захист споживача (частина 4 статті 42 Конституції України), що розпочався 31 травня 2017 року і тягнеться далі та призвів до суттєвого погіршення його творчих здібностей у формі втрати здатності створювати зображення фіалок; зобов`язати ПАТ «Укртелеком» спростувати твердження про те, що він є боржником по відношенню до ПАТ «Укртелеком» шляхом надання йому належним чином оформленого службового документа, який свідчить про те, що він - ОСОБА_1 не є боржником по відношенню до ПАТ «Укртелеком» та не має договірних відносин з ПАТ «Укртелеком».
 
Рішенням Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 
19 липня 2018 року відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні позову. 
 
Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що позивачем не надано належних доказів наявності моральної шкоди та доказів на підтвердження факту заподіяння ПАТ «Укртелеком» йому моральних страждань. 
 
Постановою Дніпровського апеляційного суду від 29 травня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1  залишено без задоволення, рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 19 липня 2018 року залишено без змін. 
 
Судове рішення апеляційного суду мотивоване тим, що обов`язковими підставами відшкодування моральної шкоди є наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні, а у випадку відшкодування моральної шкоди на підставі статті 1173 ЦК України незаконність рішення, дії чи бездіяльності завдавача шкоди повинна бути доведена. Проте позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження завдання моральної шкоди, понесених моральних страждань, не доведено наявність такої шкоди, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача. 
 
Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги та позиції інших учасників
 
У червні 2019 року  ОСОБА_1 подав до суду касаційної інстанції касаційну скаргу, у якій просить скасувати рішення судів попередніх судових інстанцій та ухвалити нове рішення про задоволення позову в повному обсязі, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.
 
Касаційна скарга мотивована тим, що незаконні дії ПАТ «Укртелком» призвели до втрати його творчих здібностей.
 
Рух справи в суді касаційної інстанції
 
Ухвалою Верховного Суду від 08 липня 2019 року відкрито касаційне провадження у зазначеній цивільній справі, витребувано матеріали справи та надано строк для подання відзиву на касаційну скаргу.
 
У липні 2019 року на адресу Верховного Суду надійшли матеріали цивільної справи.
 
13 серпня 2019 року на адресу Верховного Суду надійшов відзив, в якому ПАТ «Укртелеком» просить касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення судів попередніх інстанцій - залишити без змін, оскільки в діях ПАТ «Укртелеком» відсутня будь-яка протиправність, договір про надання телекомунікаційних послуг між сторонами фактично не розірваний, а тому ПАТ «Укртелеком» на цілком законних підставах зобов`язаний був надавати на адресу позивача спірні рахунки. Позивачем не доведено належними доказами факт завдання йому моральної шкоди.
 
Позиція Верховного Суду
 
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. 
 
Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін, оскільки їх ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
 
Рішення судів першої та апеляційної інстанцій  відповідають вимогам ЦПК України, у редакції, чинній на момент розгляду справи, щодо законності та обґрунтованості.
 
Виклад фактичних обставин справи, встановлених судами
 
12 серпня 2005 року між ОСОБА_1 та ПАТ «Укртелеком» був укладений договір № 61377996 про надання послуг електрозв`язку, невід`ємною частиною якого є Додаткова угода № 1 від 12 серпня 2005 року.
 
12 грудня 2016 року ОСОБА_1 направив ПАТ «Укртелеком» лист про розірвання договору № 61377996 від 12 серпня 2005 року про надання послуг електрозв`язку через відсутність потреби в отриманні послуг від ПАТ «Укртелеком».
 
02 лютого 2017 року позивачем було отримано лист ПАТ «Укртелеком» 
№ 12і240-Б47505182 від 28 грудня 2016 року про роз`яснення процедури відключення телекомунікаційних послуг.
 
22 лютого 2017 року ОСОБА_1 отримав від ПАТ «Укртелеком» повідомлення про оплату рахунку за січень 2017 року, згідно з яким заборгованість ОСОБА_1 станом на 01 січня 2017 року становить 0, 00 грн.
 
22 червня 2017 року ОСОБА_1 . отримав від ПАТ «Укртелеком» повідомлення про оплату рахунку за травень 2017 року, згідно з яким заборгованість 
ОСОБА_1 , станом на 01 червня 2017 року, становить 215, 06 грн.
 
Нормативно-правове обґрунтування
 
Відповідно до статті 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.
 
Згідно із статтею 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
 
У справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», суд повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Суду необхідно з`ясовувати характер правовідносин сторін і встановлювати якими правовими нормами вони регулюються, чи допускає відповідне законодавство відшкодування моральної шкоди при даному виді правовідносин, коли набрав чинності законодавчий акт, що визначає умови і порядок відшкодування моральної шкоди в цих випадках, та коли були вчинені дії, якими заподіяно цю шкоду.
Чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями та одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об`єктів судового захисту. Зокрема під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків.
 
Відповідно до  пункту 2 статті 1 Закону України «Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні», дискримінацією є ситуація, за якої особа або група осіб за їх ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, віку, інвалідності, етнічного та соціального походження, громадянства, сімейного та майнового стану, місця проживання, мовними або іншими ознаками, які були, є та можуть бути дійсними або припущеними, зазнає обмеження у визнанні, реалізації або користуванні правами і свободами в будь-якій формі, встановленій цим законом, крім випадків, коли таке обмеження має правомірну, об`єктивно обґрунтовану мету, способи досягнення якої є належними та необхідними.
 
Відповідно до пункту 7 статті 1 Закону України «Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні», утиск - це небажана для особи або групи осіб поведінка, метою або наслідком якої є приниження їх людської гідності за певними ознаками або створення стосовно такої особи чи групи осіб напруженої, ворожої, образливої або зневажливої атмосфери.
 
Згідно із статтею 277 ЦК України, фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім?ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.
 
Як вбачається з матеріалів справи, 12 серпня 2005 року між позивачем та ПАТ «Укртелеком» був укладений договір № 61377996 про надання послуг електрозв`язку, невід`ємною частиною якого є Додаткова угода №1 від 12 серпня 2005 року.
 
Відповідно до статті 901 ЦК України  за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Положення цієї глави можуть застосовуватися до всіх договорів про надання послуг, якщо це не суперечить суті зобов`язання.
 
Згідно з пунктом 1.4 «Основних вимог до договору про падання телекомунікаційних послуг», затверджених рішенням НКРЗІ від 29 листопада 2012 року за № 624, оператори, провайдери повинні оприлюднювати форми договорів та умови публічних договорів на своїх веб-сайтах і в місцях продажу послуг, зокрема не менше ніж за сім календарних днів до зміни таких умов.
 
За пунктом 7.5. Договору, пунктами 3.2.1, 4.2.2, 4.2.4, 4.4.8, 6.5.2 Умов надання телекомунікаційних послуг ПАТ «Укртелеком» відповідно до порядку припинення дії Договору з відповідачем позивач повинен особисто звернутись із заявою за місцем укладення Договору (стаття 647 ЦК України) із наданням необхідних документів та в тій же формі, як і договір (стаття 654 ЦК України).
 
12 грудня 2016 року ОСОБА_1 направив ПАТ «Укртелеком» лист про розірвання договору № 61377996 від 12 серпня 2005 року про надання послуг електрозв`язку через відсутність потреби в отриманні послуг від ПАТ «Укртелеком».
 
Відповідно до  пункту 5.6 Умов та порядку надання телекомунікаційних послуг ПАТ «Укртелеком», ПАТ «Укртелеком» за кожний розрахунковий період безоплатно надсилає Абоненту рахунок (у паперовому вигляді та/або в електронному вигляді на поштову або/та електронну адресу Абонента) на оплату Послуг, якщо інше не передбачено Договором. Укртелеком здійснює реєстрацію податкової накладної з дотриманням норм Податкового кодексу України, які діють на дату виникнення податкового зобов`язання. Абонент - платник ПДВ отримує зареєстровану податкову накладну шляхом надсилання запиту до Єдиного реєстру податкових накладних. 
 
У випадку порушення Укртелекомом Порядку заповнення податкової накладної, Абонент має право повідомити Укртелеком про суть порушення, а Укртелеком зобов`язаний виписати розрахунок коригування до податкової накладної відповідно до п. 192.1 Податкового кодексу України. 
 
У разі, якщо Сторонами погоджено коригування обсягів або вартості наданих послуг, на підставі підписаного Сторонами Акту про коригування Укртелеком виписує розрахунок коригування до податкової накладної та 1) реєструє його в ЄРПН, якщо коригування призвело до збільшення суми податкових зобов`язань;              2) надсилає його Абоненту, якщо коригування призвело до зменшення податкових зобов`язань. У цьому випадку Абонент зобов`язаний зареєструвати розрахунок коригування в ЄРПН. Акт про коригування визнається Сторонами на дату реєстрації розрахунку коригування в ЄРПН відповідною стороною і з такої дати є підставою для коригування розрахунків за договором. 
 
При цьому, згідно із пунктом 5.7. Умов в разі неотримання рахунка до десятого числа місяця, що настає за розрахунковим періодом, або здійснення розрахунків без рахунку Абонент може звернутися до Укртелекому для отримання інформації про належну до сплати суму та в разі потреби отримати рахунок. Неотримання рахунка не звільняє Абонента від зобов`язань.
 
Зважаючи на наведене, при вирішенні даного спору про стягнення моральної шкоди слід встановити: факт заподіяння позивачу шкоди; протиправність діяння відповідача (відповідачів); наявність причинного зв`язку між заподіяною шкодою і протиправним діянням відповідача (відповідачів).
 
При цьому кожна із вказаних обставин повинна бути підтверджена належними та допустимими доказами.
 
Позивачу слід було навести обставини та подати докази, які вказують та підтверджують, яким чином йому завдано моральну шкоду за акт дискримінації права на захист споживачів, права на повагу до гідності фізичної особи, права на захист від неправомірних обмежень, що призвів до втрати творчих здібностей, завданої в результаті незаконних дій ПАТ «Укртелеком».
 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
 
Ураховуючи викладене, суди на підставі належним чином оцінених доказів, дійшли правильного висновку про те, що в діях відповідача відсутня будь-яка протиправність, оскільки ОСОБА_1 фактично не розірвав наявний договір про надання телекомунікаційних послуг та на цілком законних підставах ПАТ «Укртелеком» зобов`язаний був надавати на його адресу спірні рахунки. Позивачем не доведений належними доказами факт завдання йому моральної шкоди.
 
Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.
Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне касаційну скаргу залишити без задоволення, а рішення судів першої та апеляційної інстанції без змін.
 
Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду
 
П О С Т А Н О В И В :
 
Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
 
Рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 
19 липня 2018 рокута постанову Дніпровського апеляційного суду від 29 травня 2019 року залишити без змін. 
 
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: | В. В. Сердюк
| А. І. Грушицький
| І. М. Фаловська