ПОСТАНОВА
Іменем України

20 листопада 2019 року 
Київ
справа №520/1235/19
адміністративне провадження №К/9901/19017/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Білоуса О.В.,  
суддів - Блажівської Н.Є., Желтобрюх І.Л.,
розглянувши у попередньому судовому засіданні касаційну скаргу Харківської митниці ДФС на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12 березня 2019 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 31 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Харківської митниці ДФС про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,
УСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Харківської митниці ДФС (далі - Митниця), у якому просив визнати протиправною бездіяльність відповідача, яка виразилась у не здійсненні митного оформлення транспортного засобу - автомобіля марки BMW, модель ВХ5, VIN: НОМЕР_2 , 2010 року виготовлення (випуску), тип кузову: універсал, колір: чорний - за митною декларацією від 2 листопада 2017 року №UA807190.2017.316497 зі звільненням від сплати митних платежів відповідно до підпункту «б» пункту 3 частини десятої статті 374 Митного кодексу України (далі - МК України); зобов`язати Митницю провести митне оформлення вказаного транспортного засобу за митною декларацією від 2 листопада 2017 року №UA807190.2017.316497 зі звільненням від сплати митних платежів відповідно до підпункту «б» пункту 3 частини десятої статті 374 МК України.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що Митницею безпідставно відмовлено у здійсненні митного оформлення транспортного засобу, після скасування постанови митного органу від 15 березня 2018 року, якою позивача визнано винним в порушенні митних правил за статтею 485 МК України, як підстави відмови в первинному оформленні транспортного засобу.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 12 березня 2019 року, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 31 травня 2019 року, позов задоволено частково.
Скасовано карту відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807190/2018/00003 . Зобов`язано Харківську митницю ДФС продовжити митне оформлення транспортного засобу - автомобіля марки BMW, модель ВХ5, VIN: НОМЕР_2 , 2010 року виготовлення (випуску), тип кузову: універсал, колір: чорний - за митною декларацією від 2 листопада 2017 року №UA807190.2017.316497 зі звільненням від сплати митних платежів відповідно до підпункту «б» пункту 3 частини десятої статті 374 МК України. В іншій частині вимог позов залишено без задоволення.
Не погоджуючись із зазначеними судовими рішеннями, Митниця подала касаційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судами норм матеріального та процесуального права, просить скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій, а в задоволенні позову відмоввити. 
Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши судові рішення в межах доводів і вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку про відмову у задоволенні касаційної скарги.
Судами попередніх інстанцій встановлено, що 2 листопада 2017 року позивач подав митну декларацію разом з документами для митного оформлення автомобіля марки BMW, модель BX 5, VIN: НОМЕР_3 , 2010 року виготовлення, тип кузову універсал, колір чорний та просив застосувати митну пільгу, передбачену підпунктом «б» пункту 3 частини десятої статті 374 МК України.
10 січня 2018 року відповідачем складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 807190/2018/00003 та протокол про порушення митних правил №0046/80700/18 за частиною першою статті 485 МК України. В подальшому, постановою відповідача від 15 березня 2018 року позивача визнано винним в порушенні митних правил за статтею 485 МК України.
Підставою відмови визначено - неможливість митного оформлення товару у зв`язку зі складанням протоколу про порушення митних правил від 10 січня 2018 року №0046/80700/18.
В розділі «Роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення» картки відмови зазначено, що митне оформлення можливе після рішення винесеного в справі про ПМТ та /або рішення судових органів на підставі статті 522 МК України.
Позивач не погодившись з постановою відповідача від 15 березня 2018 року оскаржив її в судовому порядку. Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 7 серпня 2018 року, залишеним без змін постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 22 жовтня 2018 року, скасовано постанову про порушення митних правил від 15 березня 2018 року №0046/80700/18.
24 жовтня 2018 року представником позивача подано заяву про митне оформлення зі звільненням зі сплати митних платежів автомобіля марки BMW, модель BX 5, VIN: НОМЕР_3 , 2010 року виготовлення, тип кузову універсал, колір чорний та надано копію постанови Харківського апеляційного адміністративного суду від 22 жовтня 2018 року у справі №640/5343/18.
За результатами розгляду вказаного звернення, листом від 23 листопада 2018 року №408/інше/00-1/20-70-62 позивачеві повідомлено про необхідність подання нової митної декларації та роз`яснено, що вказана митна декларація має бути подана позивачем особисто або уповноваженою на те особою.
Не погодившись з таким рішенням Митниці, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що позивач має право завершити митне оформлення відповідно до митної декларації 2 листопада 2017 року і до правил які діяли на момент її подачі.
Колегія суддів погоджується з такими висновками судів попередніх інстанції, з огляду на наступне.
Відповідно до частин першої та другої статті 256 МК України, відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом. У рішенні про відмову у митному оформленні повинні бути зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Зазначене рішення повинно також містити інформацію про порядок його оскарження.
Порядок оформлення картки відмови визначається розділом VII Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року №631 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 10 серпня 2012 року за №1360/21672; далі - Порядок №631).
Положеннями пунктів 7.1, 7.2, 7.5, 7.6 Порядку №631, у всіх випадках відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення оформлюється картка відмови за формою, наведеною в додатку 2 до цього Порядку. Картка відмови складається за допомогою АСМО у межах строку, відведеного статтею 255 Кодексу для завершення митного оформлення, посадовою особою митного органу, якою прийнято рішення про відмову. У картці відмови зазначаються причини відмови, наводяться вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а також вказується інформація про порядок оскарження рішення про відмову.
Згідно із пунктом 7.2 Порядку №631, у картці відмови зазначаються причини відмови, наводяться вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість прийняття МД, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а також вказується інформація про порядок оскарження рішення про відмову.
Як вбачається з матеріалів справи, причиною відмови є неможливість митного оформлення товару у зв`язку зі складанням протоколу про порушення митних правил від 10 січня 2018 року №0046/80700/18. Крім того, в розділі «Роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення» картки відмови визначено, що митне оформлення можливе після рішення винесеного в справі про ПМТ та /або рішення судових органів на підставі статті 522 МК України.
Відповідно до статті 8 МК України, державна митна справа здійснюється на основі принципів законності та презумпції невинуватості, єдиного порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України, спрощення законної торгівлі; заохочення доброчесності, відповідальності всіх учасників відносин, що регулюються цим Кодексом.
Згідно із частино першою статті 257 МК України, декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.
Відповідно до частини першої статті 248 МК України, з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію розпочинається митне оформлення.
За приписами частини шостої ст. 78 КАС України, Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Судами попередніх інстанцій встановлено, що рішенням Київського районного суду міста Харкова від 7 серпня 2018 року, залишеним без змін постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 22 жовтня 2018 року, позов задоволено частково. Скасовано постанову у справі про порушення митних правил від 15 березня 2018 року №0046/80700/18, винесену заступником начальника Харківської митниці ДФС України Волокітіним Є.П., якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого статтею 485 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 2085982,71 грн. Провадження по справі щодо порушення митних правил за статтею 485 МК України відносно ОСОБА_1 - закрито. В порядку вимог частини другої статті 9 КАС України зобов`язано Харківську митницю ДФС України повернути ОСОБА_1 вилучений 10 січня 2018 року транспортний засіб марки ВМW, модель ВХ5, VIN: НОМЕР_2 , 2010 року виготовлення (випуску), тип кузову: універсал, колір: чорний. В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про стягнення з Харківської митниці ДФС України понесених витрат на правничу допомогу у розмірі 25000 грн - відмовлено.
Зі змісту вказаних рішень вбачається, що позивач при ввезенні на територію України транспортного засобу в режимі звільнення від оподаткування митними платежами товарів, які призначені для забезпечення звичайних повсякденних потреб громадянина та початкового облаштування, що ввозяться (пересилаються) громадянами у зв`язку з переселенням на постійне місце проживання в Україну повністю дотримався вимог, які встановлені статтею 374 МК України.
Отже, митне оформлення зі звільненням зі сплати митних платежів автомобіля марки BMW, модель BX 5, VIN: НОМЕР_3 , 2010 року виготовлення, тип кузову універсал, колір чорний розпочалося за митною декларацією типу UA807190/2017/316497, яка була відповідачем зареєстрована та прийнята до оформлення.
Відповідно до пункту 4.5. Порядку №631, при здійсненні митного оформлення митної декларації виконуються такі митні формальності:
- перевірка дотримання строків подання МД (у випадках, визначених законодавством);- перевірка наявності відміток про завершення переміщення товарів (у випадках, визначених законодавством з питань державної митної справи);
- контроль співставлення (автоматизоване порівняння) даних, які містяться в ЕК МД (ЕМД), та інших документів, поданих для митного оформлення;
- контроль із застосуванням системи управління ризиками, в тому числі оцінка ризику за МД шляхом аналізу ЕК МД та ЕК ДМВ (ЕМД та ЕДМВ) за допомогою АСАУР;
- перевірка правильності класифікації товарів;
- перевірка правильності визначення країни походження товарів;
- перевірка дотримання встановлених до задекларованих товарів заходів нетарифного регулювання (відсутність визначених законодавством заборон щодо переміщення або поміщення у відповідний митний режим задекларованих товарів; наявність відповідних документів, наявність в МД відомостей про відповідні документи або відомостей про відмітки у товаросупровідних документах);
- перевірка наявності задекларованих товарів у митному реєстрі об`єктів права інтелектуальної власності;
- перевірка правильності застосування пільг в оподаткуванні;
- перевірка правильності визначення митної вартості товарів.
Частиною п`ятою статті 255 МК України встановлено, що митне оформлення вважається завершеним після виконання всіх митних формальностей, визначених цим Кодексом відповідно до заявленого митного режиму, що засвідчується органом доходів і зборів шляхом проставлення відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно - транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.
Згідно із частиною першою статті 263 МК України, митна декларація подається митному органу, який здійснює митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, протягом 10 робочих днів з дати доставлення цих товарів, транспортних засобів до зазначеного органу. У разі відмови у прийнятті митної декларації або в митному оформленні товарів, у тому числі у зв`язку з прийняттям митним органом рішення про коригування митної вартості товарів нова митна декларація подається митному органу, який здійснює митне оформлення товарів, не пізніше 10 робочих днів з дати такої відмови, якщо товари протягом зазначеного часу не розміщено на складі тимчасового зберігання чи на складі митного органу (частина друга статті 263 МК України).
Отже, суди попередніх інстанцій дійшли обґрунтованого висновку, що чинні норми МК України не вимагають подання нової митної декларації відповідно до вимог частини другої статті 263 МК України, оскільки зазначеною нормою регулюються відносини, що виникають в разі наявності законної відмови митного органу у прийнятті митної декларації або в митному оформленні товарів, тоді як у спірних правовідносинах відмова, передбачена діючим законодавством, відсутня, що підтверджено судовими рішеннями Київського районного суду м. Харкова від 7 серпня 2018 року та постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 22 жовтня 2018 року у справі №640/5343/18.
Таким чином, в даному випадку має місце незавершення митного оформлення відносно транспортного засобу BMW, модель BX 5, VIN: НОМЕР_3 , 2010 року виготовлення, тип кузову універсал, колір чорний, відповідно до митної декларації від 2 листопада 2017 року.
Щодо обґрунтованості виходу суду першої інстанції за межі позовних вимог, колегія суддів Верховного Суду вказує, що частинами першою та другою статті 6 КАС України передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини «... підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.
Відповідно до пункту 10 частини другої статті 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанцій, що відповідно до приписів статті 9 КАС України, необхідно вийти за межі позовних вимог та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 10 січня 2018 року №UA 807190/2018/00003.
При цьому, доводи скаржника про те, що позивачем пропущено шестимісячний строк звернення з такою позовною вимогою спростовуються тим, що підстави для скасування вказаної картки відмови від 10 січня 2018 року №UA 807190/2018/00003 виникли лише після набрання законної сили рішенням Київського районного суду міста Харкова від 7 серпня 2018 року, який скасував постанову у справі про порушення митних правил від 15 березня 2018 року №0046/80700/18.
Таким чином, колегія суддів Верховного суду погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про те, що позивач має право завершити митне оформлення відповідно до митної декларації, яка була ним подана і до правил які діяли на момент її подачі.
За правилами частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів і вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
Згідно з частиною третьої статті 343 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.
Керуючись статтями 3, 341, 343, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України,
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу Харківської митниці ДФС залишити без задоволення, а рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12 березня 2019 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 31 травня 2019 року - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач                                                                                          О.В.Білоус

Судді                                                                                                               Н.Є.Блажівська

                                                                                                              І.Л.Желтобрюх