ПОСТАНОВА
Іменем України

23 жовтня 2019 року 
Київ
справа №823/722/17
адміністративне провадження №К/9901/3136/17

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Шевцової Н.В.,
суддів: Радишевської О.Р.,  Уханенка С.А., 
розглянув в попередньому судовому засіданні як суд касаційної інстанції адміністративну справу № 823/722/17
за позовом  ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним і скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку,
за касаційною скаргою Головного управління Національної поліції в Черкаській області 
на постанову Черкаського окружного адміністративного суду від 08 серпня 2017  року постановлену в складі головуючого судді Козаченка А.В.,
та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 15 листопада 2017  року, постановлену в складі колегії суддів: головуючого Епель О.В., суддів Карпушової О.В., Кобаля М.І.

УСТАНОВИВ:

І. Суть спору
1. У травні 2017 року ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (далі - відповідач, ГУНП в Черкаській області), в якому просив:
1.1 визнати протиправним і скасувати наказ ГУНП в Черкаській області від  24  квітня 2017 року №115 о/с в частині звільнення підполковника поліції ОСОБА_1 у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби;
1.2 поновити підполковника поліції ОСОБА_1 на службі в ГУНП в Черкаській області на посаді старшого оперуповноваженого в особливо важких справах відділу кримінальної розвідки з 24 квітня 2017 року;
1.3 стягнути з ГУНП в Черкаській області на користь ОСОБА_1  середній заробіток за час вимушеного прогулу з 24 квітня 2017 року по день поновлення на роботу.
2. На обґрунтування позову позивач зазначає, що ГУНП в Черкаській області за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог статей 1 та 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, за грубе порушення вимог статті  14 Закону України «Про дорожній рух», Правил дорожнього руху, статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Правил етичної поведінки поліцейських підполковника поліції ОСОБА_1 у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення звільнено зі служби в поліції, про що прийнято відповідний наказ від 24 квітня 2017  року № 115о/с. Разом з тим, позивач уважає вказаний наказ незаконним, безпідставним і таким, що підлягає скасуванню.

ІІ. Установлені судами фактичні обставини справи
3. 07 листопада 2015 року на підставі наказу ГУНП в Черкаській області №  1  о/с позивача було прийнято на службу до Національної поліції України та призначено на посаду оперуповноваженого кримінальної поліції ГУНП в Черкаській області.
4. Наказом ГУНП в Черкаській області від 22 квітня 2017 року № 1102 «Про призначення та проведення службового розслідування» з метою повного, всебічного та об`єктивного дослідження усіх обставин події, що сталася 21 квітня 2017 року о 22 год 55 хв по вул. Покровській, 35 у с. Червона Слобода Черкаського району Черкаської області за участю підполковника поліції старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах відділу кримінальної розвідки ГУНП в Черкаській області ОСОБА_1. було призначено службове розслідування.
5. За результатами зазначеного службового розслідування відповідачем було складено висновок від 24 квітня 2017 року, затверджений начальником ГУНП в Черкаській області полковником поліції Лютим В .В.
6. Указаним висновком службового розслідування встановлено, що позивач, перебуваючи поза службою 21 квітня 2017 року близько 22 год 40 хв, рухався по вулиці Покровській в с. Червона Слобода та, не впоравшись з керуванням транспортним засобом, зіткнувся з автомобілем "ВАЗ-21099", р.н. НОМЕР_1 , який стояв на узбіччі та належить громадянину ОСОБА_3 , а також, що внаслідок ДТП указані автомобілі зазнали механічних пошкоджень, а пасажир автомобіля "Део Ланос", р.н. НОМЕР_2 громадянин ОСОБА_4 отримав тілесні ушкодження, і позивач допомогу зазначеному пасажиру не надавав, карету швидкої медичної допомоги не викликав і намагався втекти з місця події.
7. Крім того, у висновку службового розслідування зафіксовано, що стосовно позивача складено протокол про адміністративне правопорушення серії АП1 №  967987 щодо вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 122-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), та відкрито кримінальне провадження №  12017250270000430 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 286 Кримінального кодексу України.
8. Установлені обставини кваліфіковані старшим інспектором з ОД відділу ІОС УКЗ ГУ НП в Черкаській області Гадайчуком Б.В., яким проводилося службове розслідування, як грубе порушення позивачем статті 14 Закону України «Про дорожній рух», статей 1, 7 Дисциплінарного статуту ОВС, статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги і Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року № 1179, що в сукупності є проступками, несумісними з подальшим проходженням служби, та обумовлює необхідність звільнення позивача зі служби в поліції.
9. На підставі висновку службового розслідування відповідачем було прийнято наказ від 24 квітня 2017 року № 1110 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах відділу кримінальної розвідки ГУНП в Черкаській області ОСОБА_1.», яким до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
10. У свою чергу, на підставі зазначеного наказу від 24 квітня 2017 року №  1110 ГУНП в Черкаській області прийнято наказ від 24 квітня 2017 року №  115 о/с, яким підполковника поліції старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах відділу кримінальної розвідки ГУНП в Черкаській області ОСОБА_1 було звільнено зі служби в поліції.
11. Постановою Черкаського районного суду Черкаської області від 30 травня 2017  року в справі № 707/859/17, яка набрала законної сили, закрито провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за статтею 122-4 КУпАП ОСОБА_1 за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення та встановлено, що зазначена особа не керувала автомобілем «Део Ланос» р.н. НОМЕР_2 21 квітня 2017 року близько 22 год 45 хв., не здійснювала наїзду на припаркований автомобіль «ВАЗ 21099» р.н. НОМЕР_1 , не залишала місця дорожньо-транспортної події не порушувала правила дорожнього руху.
12. Постановою Прокуратури Черкаської області про закриття кримінального провадження від 31 травня 2017 року кримінальне провадження від 22 квітня 2017 року № 12017250270000430 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 286 Кримінального кодексу України, а саме: порушення правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило потерпілому середньої тяжкості тілесне ушкодження, закрито за відсутністю в діянні ОСОБА_1 складу кримінального правопорушення.
12.1. При цьому, в ході вказаного кримінального провадження свідок ОСОБА_4 , будучи попередженим про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого показання, пояснив, що травма голови була ним отримана від удару в двері, а не внаслідок дорожньо-транспортної події; свідок ОСОБА_5 , також будучи попередженим про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого показання, пояснив, що під час дорожньо-транспортної події з автомобілем «ВАЗ 21099» за кермом автомобіля «Део Ланос» був саме він, а не ОСОБА_1 

ІІІ. Рішення судів попередніх інстанцій у цій справі та мотиви їхнього ухвалення 
13. Постановою Черкаського окружного адміністративного суду від  08  серпня 2017  року, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 15 листопада 2017  року в справі №  823/722/17, позовні вимоги задоволено:
13.1. Визнано протиправним і скасовано наказ ГУНП в Черкаській області від 24  квітня 2017 року № 1110 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах відділу кримінальної розвідки ГУНП в Черкаській області ОСОБА_1.»;
13.2. Визнано протиправним та скасовано наказ ГУНП в Черкаській області від 24 квітня 2017 року №115 о/с;
13.3. Поновлено ОСОБА_1 на посаді старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах відділу кримінальної розвідки ГУНП в Черкаській області;
13.4. Стягнуто з ГУНП в Черкаській області на користь ОСОБА_1 середнє грошове утримання за час вимушеного прогулу за період з 25 квітня 2017 року по дату поновлення на службі в розмірі 35 462 (тридцять п`ять тисяч чотириста шістдесят дві) грн 32 коп;
13.5. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань ГУНП в Черкаській області на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір за подання позову в розмірі 640 (шістсот сорок) грн 00 коп.
14. Задовольняючи адміністративний позов, суди попередніх інстанцій вказали, що висновки службового розслідування спростовуються рішенням суду, яке набрало законної сили, постановою про закриття кримінального провадження та показаннями свідків і відповідачем не доведено наявності у діях чи бездіяльності позивача складу дисциплінарного проступку, за який його притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з органів поліції.
14.1. Крім того, суди зазначили, що передумовою прийняття оскаржуваного наказу від 24 квітня 2017 року № 115 о/с про звільнення позивача зі служби в поліції став наказ Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 24 квітня 2017 року №1110, тому суди дійшли висновку, що для повного та всебічного захисту прав позивача необхідно вийти за межі позовних вимог та також визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 24 квітня 2017 року №1110 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах відділу кримінальної розвідки Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_1.».

ІV Касаційне оскарження
15. Не погодившись з постановами суду першої та апеляційної інстанції, представник відповідача подав до Вищого адміністративного суду України касаційну скаргу, яку зареєстровано 04 грудня 2017 року.
16. У касаційній скарзі представник відповідача посилається на порушення норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування судами обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи та які суди першої та апеляційної інстанцій вважають встановленими, невідповідність висновків судів попередніх інстанції встановленим обставинам справи. Так, заявник касаційної скарги зауважує, на той факт, що суди попередніх інстанції дійшли неправильно висновку, про протиправність оскаржуваних наказів, оскільки вина позивача у вчиненні правопорушення підтверджується складеним стосовно позивача протоколом про адміністративне правопорушення серії АП1 № 967987, передбаченого статтею 122-4 КУпАП, відкритим кримінальним провадженням №  12017250270000430 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 286 Кримінального кодексу України та показаннями свідків. Отже, на думку представника відповідача, своїми діями позивач учинив проступок несумісний з подальшим проходженням служби у Національній поліції України, а отже, оскаржувані накази відповідача є законними та обґрунтованими.
16.1. Додатково відповідач посилається на той факт, що судами попередніх інстанцій при обчисленні середнього заробітку за час вимушеного прогулу неправильно застосовано норми загального трудового законодавства, у той час як для цих правовідносин повинні бути застосовані норми спеціального законодавства, а саме Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України 
від 06 квітня 2016 року № 260, що у свою чергу, призвело до неправильного, на думку відповідача розрахунку середнього заробітку за час вимушеного прогулу. 
17. У зв`язку із цим представник відповідача просить скасувати оскаржувані рішення суду першої і апеляційної інстанції та прийняти нову постанову, якою відмовити в задоволені позову.
18. На виконання вимог підпункту 4 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України, у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" (набрав чинності 15 грудня 2017 року), касаційну скаргу передано до Верховного Суду.
19. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено склад суду: головуючий суддя - Желтобрюх І.Л., судді - Білоус  О.В., Стрелець Т.Г.
20. 29 грудня 2017 року ухвалою Верховного Суду у складі судді-доповідача - Желтобрюх І.Л., суддів - Білоуса О.В., Стрелець Т.Г. відкрито касаційне провадження та витребувано справу з Черкаського окружного адміністративного суду. 
21. 16 січня 2018 року справа № 823/722/17 надійшла до Верховного Суду.
22. Також до Верховного Суду 19 січня 2018 року надійшли заперечення на касаційну скаргу, в яких позивач спростовує її доводи та просить суд касаційної інстанції залишити касаційну скаргу без задоволення, а рішення суду апеляційної та першої інстанції без змін.
23. 06 червня 2019 року на підставі розпорядження заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду від 06 червня 2019 року № 640/0/78-19 проведено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено склад суду: головуючий суддя - Шевцова  Н.В., судді - Радишевська О.Р., Уханенко С.А.

V. Релевантні джерела права й акти їхнього застосування
24. За правилами частини третьої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.
25. Приписами частини першої статті 341 КАС України визначено, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
26. Відповідно до частини першої статі 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
27. Статтею 19 Конституції України встановлено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те що, не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадови особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
28. Приписами статті 43 Конституції України передбачено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.
29. Закон України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року №580-VIII.
29.1. Згідно з пунктом 1 частини першої статті 18 поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.
29.2. Відповідно до статті 19 підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
29.3. Пунктом 4 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» визначено, що до приведення законодавства України у відповідність із цим Законом акти законодавства застосовуються в частині, що не суперечить цьому Закону.
29.4. Згідно з пунктом 6 частини першої статті 77 поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
30. Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України, затверджений Законом України від 22 лютого 2006 року №  3460-IV (чинний на момент виникнення правовідносин, далі - Дисциплінарний статут).
30.1. Згідно зі статтею 1 службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.
30.2. Згідно зі статтею 7 службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу, зокрема: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; дотримуватися норм професійної та службової етики; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку.
30.3. Статтею 2 визначено, що дисциплінарним проступком є невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.
30.4. Відповідно до частини першої статті 5 за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
30.5. Статтею 12 встановлено, що на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни може накладатись такий вид дисциплінарного стягнення, як звільнення з органів внутрішніх справ.
30.6. Відповідно до частини першої статті 14 з метою з`ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування.
30.6.1. Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення.
30.6.2. При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо.
30.6.3. Звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів внутрішніх справ як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу.
30.7. Згідно зі статтею 16 дисциплінарне стягнення накладається у строк до одного місяця з дня, коли про проступок стало відомо начальнику. У разі проведення за фактом учинення проступку службового розслідування, кримінального провадження або провадження у справі про адміністративне правопорушення на осіб рядового і начальницького складу дисциплінарне стягнення може бути накладено не пізніше одного місяця з дня закінчення службового розслідування, кримінального провадження або провадження у справі про адміністративне правопорушення, не враховуючи періоду тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці.
31. Відповідно до частин першої та другої статті 94 Закону №580-VIII поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання.
31.1. Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України".
30. Порядок обчислення середньої заробітної плати, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100  (далі - Постанова №100).
30.1. Відповідно до підпункту 3 пункту 1 цей Порядок обчислення середньої заробітної плати застосовується у випадках вимушеного прогулу.
30.2. Згідно з пунктом 8 нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.
31. Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затверджений  наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06  квітня 2016 № 260, (далі - Порядок №  260):
31.1. Пунктом 6 розділу ІІІ передбачено, що поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення. Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.
31.2. Пунктом 9 розділу І встановлено, що при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.
32. Згідно з пунктом 2 Порядку середньомісячна заробітна плата обчислюється, виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата.
33. Якщо протягом останніх двох календарних місяців працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи. Якщо і протягом цих місяців працівник не відпрацював жодного робочого дня, середня заробітна плата обчислюється відповідно до останнього абзацу пункту 4 цього Порядку.
34. За приписами абзацу 3 пункту 3 Порядку №100 усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт без позбавлення волі.
35. Пунктом 8 Порядку №100 встановлено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

VІ Позиція Верховного Суду
36. Суд касаційної інстанції наголошує на тому, що перевірка законності судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій, згідно зі статтею 341 КАС України, здійснюється виключно у частині застосування норм матеріального та процесуального права.
37. Вчинення позивачем дій, за які передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного. 
38. Водночас, притягнення до різних видів юридичної відповідальності передбачає виконання/дотримання відмінних і самостійних (окремих) процедур, які передують ухваленню рішення що до накладення певного виду стягнення.
39. Зокрема, питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.
40. Судами попередніх інстанцій встановлено, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стали виключно обставини складання протоколу про адміністративне правопорушення серії АП1 № 967987 щодо вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 122-4 КУпАП, та відкрито кримінальне провадження №  12017250270000430 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 286 Кримінального кодексу України.
41. Також, судами першої та апеляційної інстанцій правильно встановлено, що постановою Черкаського районного суду Черкаської області від 30 травня 2017  року в справі № 707/859/17, яка набрала законної сили, закрито провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності за статтею 122-4 КУпАП ОСОБА_1 за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
42. Крім того, судами попередніх інстанцій встановлено, що постановою Прокуратури Черкаської області про закриття кримінального провадження від 31 травня 2017 року кримінальне провадження від 22 квітня 2017 року №  12017250270000430 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 286 Кримінального кодексу України, а саме: порушення правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило потерпілому середньої тяжкості тілесне ушкодження, закрито за відсутністю в діянні ОСОБА_1 складу кримінального правопорушення.
43. Ураховуючи викладені обставини, Верховний Суд погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про протиправність постановлених наказів  ГУНП в Черкаській області від  24 квітня 2017 року №1110 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах відділу кримінальної розвідки ГУНП в Черкаській області ОСОБА_1.» та від 24 квітня 2017 року №115 о/с, якими до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
44. Щодо доводів касаційної скарги стосовно здійснення судами попередніх інстанцій неправильного розрахунку середнього заробітку за час вимушеного прогулу та застосування до спірних правовідносин положення Порядку № 100, замість положень Порядку № 260 Верховний Суд зазначає таке.
45. Зі змісту Порядку №  260, який є спеціальним нормативно - правовим актом у вирішенні цих спірних правовідносин, убачається, що грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів відповідного місяця їх служби.
46. Однак, нормами Порядку №  260 визначено лише умови та порядок виплати грошового забезпечення, та не передбачено, розрахунок грошового забезпечення саме для поліцейських Національної поліції.
47. За загальним правилом, пріоритетними є норми спеціального законодавства, а трудове законодавство підлягає застосуванню у випадках, якщо нормами спеціального законодавства не врегульовано спірні правовідносини або коли про це йдеться у спеціальному законі.
48. У свою чергу, нормами Порядку № 100 визначений порядок розрахунку грошового забезпечення.
49. Так, пунктом 8 Порядку №  100 встановлено, що нарахування виплат обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи. 
50. Позиція аналогічного змісту наведена у постанові Верховного Суду від 31 липня 2018  року в справі №  810/660/17 і Верховний Суд не вбачає підстав відступати від неї, виходячи з такого.
51. Верховний Суд зауважує, що оскільки позивача звільнено із займаної посади в органах поліції 24 квітня 2017 року календарними місяцями, що передують звільненню позивача, є лютий та березень 2017 року.
52. Судами попередньої інстанції правильно встановлено, що згідно з довідкою ГУ НП в Черкаській області від 04 травня 2017 року № 399 за лютий 2017 року позивачеві нараховано грошове забезпечення у розмірі 11 371,19 грн, за березень 2017 року - у розмірі 11371,00 грн. Нарахування грошового забезпечення у лютому 2017 року було здійснено за 28 днів, у березні 2017 року - за 31 день. Отже, середньоденна заробітна плата позивача становить 385,46 грн ((11371, 19+11371,19)/59).
53. Таким чином, суди першої та апеляційної інстанцій дійшли правильного висновку, що розмір середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу позивача (за 92 дні) складає 35  462, 32 грн.
54. Інші доводи касаційної скарги щодо правомірності оскаржуваних наказів не спростовують висновків, викладених в оскаржуваних рішеннях судів першої та апеляційної інстанцій і зводяться до переоцінки встановлених судом обставин справи.
55. Частиною першою статті 350 КАС України передбачено, що суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.
56. За таких обставин, Верховний Суд дійшов висновку, що рішення судів у цій справі є законними та обґрунтованими і не підлягають скасуванню, оскільки суди, всебічно перевіривши обставини справи, вирішили спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, в них повно і всебічно з`ясовані обставини в адміністративній справі, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи, а доводи касаційної скарги їх не спростовують.

VIІ. Судові витрати.
57. З огляду на результат касаційного розгляду, судові витрати не розподіляються.

Керуючись статтями  3,  341,  343,  349,  350,  354,  356,  359 КАС України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Головного управління Національної поліції в Черкаській області залишити без задоволення.

2. Постанову Черкаського окружного адміністративного суду від 08 серпня 2017  року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 15 листопада 2017  року у справі № 823/722/17 залишити без змін.

3. Судові витрати не розподіляються.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач:                                                                      Н.В.  Шевцова
          
Судді:                                                                                          С.А Уханенко

          О.Р.  Радишевська