Постанова                                      
Іменем України                             
 
29 травня 2019 року
м. Київ
 
справа № 404/1561/16-ц
провадження № 61-40280св18
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: 
 
головуючого - Хопти С. Ф.,
суддів: Білоконь О. В. (суддя-доповідач), Гулька Б. І., Синельникова Є. В., Черняк Ю. В.,
 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідачі: Фортечний відділ державної виконавчої служби 
м. Кропивницького Головного територіального управління юстиції в Кіровоградській області, державне підприємство «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України,
треті особи: ОСОБА_2 , публічне акціонерне товариство «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк»,
 
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційні скарги Фортечного відділу державної виконавчої служби м. Кропивницького Головного територіального управління юстиції в Кіровоградській області та публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» на постанову Апеляційного суду Кіровоградської області у складі колегії суддів: Мурашка С. І., 
Карпенка О. Л., Чельник О. І., від 06 червня 2018 року,

ВСТАНОВИВ:
 
Короткий зміст позовних вимог
 
У березні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Фортечного відділу державної виконавчої служби м. Кропивницького Головного територіального управління юстиції в Кіровоградській області (далі - Фортечний ВДВС м. Кропивницького ГТУЮ в Кіровоградській області, виконавча служба), державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України (далі - ДП «Інформаційний центр»), треті особи: ОСОБА_2 , публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» (далі - ПАТ «Промінвестбанк», банк), про визнання недійсними електронних торгів з реалізації арештованого майна.
Позовна заява мотивована тим, що 24 вересня 2015 року 
ДП «Інформаційний центр» проведено електронні торги з реалізації належної йому нежитлової будівлі 
АДРЕСА_1 , за результатами яких переможцем торгів визнано 
ОСОБА_2 . Позивач заявляв, що електронні торги проведені з порушенням вимог чинного законодавства, оскільки на час проведення торгів сплив шестимісячний строк дії звіту про оцінку майна, який складено 14 листопада 2014 року. Крім того, він не був повідомлений про проведення торгів та оцінку майна.
Посилаючись на вищевикладене, позивач просив визнати недійсними вищезазначені електронні торги з реалізації арештованого майна.
 
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
 
Рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда у складі судді 
Павелко І. Л. від 09 лютого 2018 року у задоволенні позову 
ОСОБА_1 відмовлено.
Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що позивач звернувся до суду із позовом поза межами строку позовної давності, про застосування якого просив відповідач. Крім того, позов є необґрунтованим, оскільки майно передано на реалізацію організатору електронних торгів, коли звіт про оцінку майна був чинний, а тому вони проведені відповідно до закону.
 
Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції
 
Постановою Апеляційного суду Кіровоградської області від 06 червня 
2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 09 лютого 2018 року скасовано і ухвалено нове рішення про задоволення позову ОСОБА_1 
Визнано недійсними електронні торги, проведені 24 вересня 2015 року 
ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, з реалізації арештованого нерухомого майна - нежитлової будівлі 
АДРЕСА_1 , оформлені протоколом проведення електронних торгів № 116983.
Постанова суду апеляційної інстанції мотивована тим, що суд першої інстанції помилково вважав, що позивач пропустив строк позовної давності, оскільки він не був належним чином повідомлений про проведення електронних торгів, а оскільки їх проведено на підставі звіту про оцінку належного позивачу арештованого майна, який втратив чинність, є всі передбачені законом підстави для визнання їх недійсними. 
 
Короткий зміст вимог касаційних скарг
 
У касаційній скарзі, поданій у липні 2018 року, ПАТ «Промінвестбанк» просить скасувати постанову суду апеляційної інстанції із залишенням в силі рішення суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права.  
 
У касаційній скарзі, поданій у липні 2018 року, Фортечний ВДВС 
м. Кропивницького ГТУЮ в Кіровоградській області просить скасувати постанову суду апеляційної інстанції та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову, посилаючись на порушення судом норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права.  
 
Доводи осіб, які подали касаційні скарги
 
Касаційні скарги мотивовані тим, що висновки суду апеляційної інстанції про те, що позивач не пропустив строк позовної давності є помилковими, оскільки про порушення своїх прав він міг дізнатися з моменту ознайомлення його представником 06 жовтня 2015 року, тобто після проведених електронних торгів, з матеріалами виконавчого провадження. Крім того, оскільки майно передано на реалізацію організатору електронних торгів, коли звіт про оцінку майна був чинний, то вони проведені відповідно до вимог закону. 
В доповненнях до касаційної скарги ПАТ «Промінвестбанк» вказує на те, що права позивача проведеними ДП «Інформаційний центр» електронними торгами не порушені.
 
Відзив на касаційну скаргу
 
У жовтні 2018 року від ОСОБА_1 надійшли відзиви на касаційну скаргу ПАТ «Промінвестбанк», в яких позивач посилається не необґрунтованість доводів скарги банку, з огляду на те, що його права порушені тим, що вартість спірного нерухомого майна значно збільшилася порівняно з вартістю, визначеною на підставі звіту, який втратив чинність.
 
Рух касаційних скарг у суді касаційної інстанції
 
Ухвалами Верховного Суду від 05 та 12 вересня 2018 року відповідно відкрито касаційне провадження в указаній справі та зупинено дію оскаржуваної постанови.
 
Ухвалою Верховного Суду від 06 травня 2019 року справу призначено до судового розгляду.
 
Фактичні обставини справи, встановлені судами
 
На виконанні у Фортечному ВДВС м. Кропивницького ГТУЮ в Кіровоградській області перебувало виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа № 2-964/11, виданого 22 лютого 2011 року Кіровським районним судом м. Кіровограда про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Промінвестбанк» заборгованості за кредитним договором у розмірі 2 263 528,85 грн, 1 700 грн сплаченого судового збору і 250 грн витрат на інформаційно-технічне забезпечення.
 
Під час проведення виконавчих дій 15 березня 2013 року державним виконавцем описано та арештовано нежитлову будівлю АДРЕСА_1, яка належала боржнику та перебувала в іпотеці ПАТ «Промінвестбанк».
 
Відповідно до висновку про ринкову вартість арештованого майна, складеного суб`єктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_3 
від 09 листопада 2013 року ймовірна початкова ринкова вартості об`єкта оцінки при вимушеному продажу арештованого майна на прилюдних торгах на дату оцінки складає 853 200 грн.
Постановою державного виконавця від 04 вересня 2014 року для визначення вартості спірного майна призначено суб`єкта оціночної діяльності ОСОБА_4 . 
 
Відповідно до висновку про ринкову вартість арештованого майна 
від 14 листопада 2014 року, складеного суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_4 станом дату проведення оцінки вартість майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , становить 754 815 грн.
 
Фортечним ВДВС м. Кропивницького ГТУЮ в Кіровоградській області передано ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України вищевказане майно для реалізації шляхом проведення електронних торгів.
 
21 травня 2015 року ДП «Інформаційний центр» проведено електронні торги з реалізації належної позивачу нежитлової будівлі, які не відбулися у зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів.
 
22 липня 2015 року, після уцінки майна, ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України проведено повторні електронні торги з реалізації спірного нерухомого майна, ціна продажу якого складала 
732 170,55 грн, однак торги не відбулися у зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів.
 
24 вересня 2015 року, після чергової уцінки майна, ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України проведено чергові електронні торги з реалізації спірної нежитлової будівлі, стартова ціна продажу якої склала 
377 407,50 грн. Переможцем цих торгів став ОСОБА_5 з ціновою пропозицією 384 955,65 грн, про що 08 жовтня 2015 року державний виконавець склав відповідний акт проведення торгів з реалізації нерухомого майна.
 
Позиція Верховного Суду
 
Касаційні скарги підлягають частковому задоволенню.
 
Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Порядок реалізації арештованого майна був передбачений Законом України «Про виконавче провадження» (від 21 квітня 1999 року N 606-XIV), Інструкцією про проведення виконавчих дій, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 15 грудня 1999 року № 74/5 (далі - Інструкція), Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 27 жовтня 1999 року № 68/5 (далі - Тимчасове положення), Тимчасовим порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 16 квітня 2014 року № 656/5 (далі  - Тимчасовий порядок). Питання реалізації іпотечного майна регулюється також нормами Закону України «Про іпотеку».
 
За змістом статті 1 Закону України «Про виконавче провадження» (у редакції, чинній на момент проведення електронних торгів) (далі - Закон) виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що згідно з цим Законом підлягають примусовому виконанню.
 
Частиною третьою статті 62 Закону передбачено, що майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними статтею 58 цього Закону, згідно з якою визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для оцінки нерухомого майна державний виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання, який здійснює свою діяльність відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».
 
Відповідно до пункту 1 розділу IIТимчасового поряду реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до 
статті 58 Закону.
 
Відповідно до частини п`ятої статті 58 Закону звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.
 
Частинами другою-четвертою статті 58 Закону передбачено право сторін виконавчого провадження оскаржити результати оцінки майна та порядок їх оскарження до передачі майна на реалізацію.
 
У разі коли сторона виконавчого провадження не реалізувала своє право оскарження звіту суб`єкта оціночної діяльності у передбачений законом строк, цей звіт про оцінку майна набуває чинності та є підставою для реалізації майна з прилюдних торгів за початковою ціною, визначеною у звіті (частина п`ята статті 58, частина третя статті 62 Закону, частина друга статті 43 Закону України «Про іпотеку»).
 
Пунктом 1 Розділу V Тимчасового порядку визначено, що реалізація майна здійснюється шляхом проведення організатором електронних торгів. Передачею майна на реалізацію вважається момент внесення інформації про лот у систему електронних торгів. Вартість майна, переданого на реалізацію, є дійсною на період реалізації майна.
 
Разом із тим, відповідно до частини п`ятої статті 58 Закону звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку звіт втрачає чинність і оцінка майна проводиться повторно.
 
Отже, виходячи із системного аналізу наведених норм, звіт про оцінку майна є чинним, якщо від дня його підписання до дня проведення прилюдних торгів пройшло не більше шести місяців. Після збігу цього строку обов`язковою умовою призначення й проведення прилюдних торгів є отримання нового звіту про оцінку майна.
 
Проведення електронних торгів із реалізації майна за ціною, визначеною звітом про оцінку майна, який утратив чинність, є порушенням установлених законодавством правил про порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів.
 
Відповідно до положень статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
 
Загальний перелік способів захисту цивільних прав та інтересів визначено у статтею 16 ЦК України, згідно з пунктом 2 частини другої якої одним із таких способів є визнання правочину недійсним.
 
Ураховуючи те, що відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами першою-третьою та частинами п`ятою, шостою статті 203 ЦК України, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина перша статті 215 цього Кодексу).
 
Для застосування наслідків недотримання вказаних вимог, при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити  чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.
 
Така правова позиція викладена Верховним Судом України 
у постанові від 06 квітня 2016 року у справі № 3-242гс16.
 
Судами установлено, що електронні торги були проведені 24 вересня 
2015 року, тоді як звіт про оцінку спірного нерухомого майна проведено 
14 листопада 2014 року, тобто на момент проведення торгів звіт утратив свою чинність.
 
Дійшовши правильного висновку про те, що оспорюванні електронні торги були проведені на підставі звіту про оцінку майна, який втратив чинність, суд апеляційної інстанції у порушення вимог статей 212-214, 303, 316 ЦПК України 2004 року на вказані вище правові висновки Верховного Суду України уваги не звернув, жодним чином не послався на докази, які б підтверджували порушення прав позивача за результатами таких торгів. Апеляційний суд не зазначив, яким чином указані позивачем обставини про те, що торги відбулись більше ніж через шість місяців після проведення оцінки спірного майна, вплинули на результати торгів, зокрема, через зміну вартості майна, яке реалізовувалося на електронних торгах, або через інші факти, які б свідчили про порушення прав позивача як боржника у виконавчому провадженні. Суд апеляційної інстанції не зіставив ці дані з тим, що позивач не оскаржував звіт про оцінку майна та саму уцінку майна, проведену виконавчою службою, отже не встановив усіх обставин справи, які мають значення для всебічного розгляду справи, обмежившись лише посиланням на втрату чинності звіту. 
 
Щодо позовної давності
 
Згідно зі статтею 48 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів вправі протягом трьох місяців з дня проведення торгів оскаржити їх результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна.
 
У справах про визнання недійсними прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, що перебуває в іпотеці, підлягає застосуванню спеціальна позовна давність, передбачена статтею 48 Закону України «Про іпотеку».
За загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права (частина перша статті 261 ЦК України).
 
При цьому початок перебігу позовної давності пов`язується не стільки зі строком дії (припинення дії) договору, як з певними подіями (фактами), які свідчать про порушення прав особи (стаття 261 ЦК України).
 
За змістом цієї норми початок перебігу позовної давності збігається з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд.
 
Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту (частини четверта, п`ята  статті 267 ЦК України).
 
Суд апеляційної інстанції, відхиляючи доводи відповідача про пропуск позивачем позовної давності, виходив із того, що останній не був належним чином повідомлений про проведення електронних торгів, а тому відповідно й не знав про наявність порушеного права.
 
Проте, роблячи такий висновок, суд апеляційної інстанцій жодним чином не спростував доводи виконавчої служби про те, що представник позивача ознайомлювався з матеріалами виконавчого провадження 06 жовтня 
2015 року, тобто вже після проведення прилюдних торгів, не мотивував, що перешкоджало позивачу або його представнику звернутися до суду із позовом в межах тримісячного строку з часу ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження. При проведені електронних торгів 24 вересня 2015 року, позивач звернувся до суду за захистом порушених прав лише у березні 2016 року, тобто з пропуском передбаченого статтею 48 Закону України «Про іпотеку» тримісячного строку оскарження результатів торгів. 
 
Щодо суб`єктного складу учасників справи
 
Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.
 
Виходячи з наведеного сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба та організатор електронних торгів, та покупець - переможець електронних торгів.
Відповідно до абзацу 2 частини першої статті 216 ЦК Україниу разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.
 
Отже у разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом заінтересованої особи, права якої порушені проведеними торгами, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору.
 
Звертаючись із позовом про визнання недійсними електронних торгів, позивач пред`явив позов лише до однієї із сторін правочину - продавців Фортечного ВДВС м. Кропивницького ГТУЮ в Кіровоградській області та організатора електронних торгів - ДП «Інформаційний центр». Переможець конкурсу та покупець майна ОСОБА_2 був залучений до участі у справі як третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.
 
Водночас, ухвалюючи судові рішення у справі суди першої та апеляційної інстанцій не врахували, що у справі про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, в якості відповідачів мають залучатись всі сторони правочину - державна виконавча служба, організатор торгів та переможець.
 
У цій справі в якості відповідачів залучені продавці, тобто лише одна сторона правочину (договору купівлі-продажу, оформленого за результатами торгів), та не залучено в якості відповідача покупця майна.
 
Вказаний висновок щодо належного суб`єктного складу у аналогічних спорах викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду 
від 05 червня 2018 року у справі № 910/856/17 (провадження № 12-128гс18).
 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
 
Ураховуючи вищевикладене, рішення судів попередніх інстанцій не можуть вважатися законними та обґрунтованими, вони підлягають скасуванню із направленням справи на новий розгляд до суду першої інстанції з підстав, встановлених статтею 411 ЦПК України.
 
Під час нового розгляду суду належить врахувати викладене, сприяти позивачеві у реалізації його прав та роз`яснити право на залучення належного співвідповідача, перевірити дані щодо того, з якого часу позивач дізнався про порушення своїх прав та конкретизувати, які саме його права порушені внаслідок проведення електронних торгів на підставі простроченого звіту про оцінку майна, дослідити та належним чином оцінити подані сторонами докази, з наведенням відповідних обґрунтувань, дати правову оцінку доводам і запереченням сторін та ухвалити законне і справедливе судове рішення відповідно до встановлених обставин і вимог закону.
 
Керуючись статтями 400, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Касаційні скарги Фортечного відділу державної виконавчої служби 
м. Кропивницького Головного територіального управління юстиції в Кіровоградській області та публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» задовольнити частково.
 
Рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 09 лютого 2018 року та постанову Апеляційного суду Кіровоградської області від 06 червня 
2018 року скасувати, а справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції.
 
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Головуючий                                                                                 С. Ф. Хопта
 
Судді:                                                                                            О. В. Білоконь
 
Б. І. Гулько
 
Є. В. Синельников
 
Ю. В. Черняк