Постанова
Іменем  України
 
13 лютого 2019 року
м. Київ
 
справа № 687/1125/16-ц
провадження № 61-12617св18
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого - Висоцької В. С.,
суддів: Лесько А. О., Мартєва С. Ю. (суддя-доповідач), Пророка В. В.,  Штелик С. П.,
 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_3,
відповідач - ОСОБА_4,
третя особа - товариство з обмеженою відповідальністю «Телекомпанія «Проскурів»,
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Апеляційного суду Хмельницької області від 14 лютого 2017 року у складі колегії суддів: Талалай О. І., Корніюк А. П., П'єнти І. В.,
ВСТАНОВИВ:
Відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Описова частина 
Короткий зміст позовних вимог
У серпні 2016 року ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4 про захист честі, гідності та ділової репутації, та відшкодування моральної шкоди.
Позовна заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року в мережі Інтернет він побачив відеосюжет про мітинг, який відбувся 11 серпня 2016 року під Ярмолинецьким районним судом Хмельницької області з приводу розгляду його заяви про перегляд кримінальної справи відносно нього за нововиявленими обставинами. У відеосюжеті ОСОБА_4 у своєму інтерв'ю кореспонденту виклав обставини, які не відповідають дійсності, а саме те, що після обвинувального вироку Городоцького районного суду щодо ОСОБА_3, він пропонував ОСОБА_4 грошові кошти у сумі 2 000,00 дол. США та схиляв до дачі неправдивих показань. Зі слів оператора також прозвучало, що відповідач стверджував про погрози на його адресу зі сторони ОСОБА_3 
У зв'язку з розповсюдженням у присутності інших людей у засобах масової інформації таких відомостей принижено його честь, гідність і ділову репутацію та завдано моральної шкоди, яка виразилась у моральних стражданнях і переживаннях, порушенні душевної рівноваги. 
Позивач просив зобов'язати ОСОБА_4 у той же спосіб спростувати зазначені вище неправдиві відомості та стягнути на відшкодування моральної шкоди 30 000,00 грн.
Ухвалою Чемеровецького районного суду Хмельницької області від 06 грудня 2016 року до участі у розгляді справи залучено товариство з обмеженою відповідальністю «Телекомпанія «Проскурів» як третю особу.
Короткий зміст рішення суду першої інстанції 
Рішенням Чемеровецького районного суду Хмельницької області від 13 січня 2017 року у складі судді Борсука В. О. у задоволенні позову відмовлено.
Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що відповідач надав докази на підтвердження достовірності повідомленої ним кореспонденту інформації, а позивач, який мав право подати докази недостовірності поширеної інформації, таких доказів не надав. Крім того, у зв'язку з поширенням оспорюваної інформації у мережі Інтернет до участі у справі як відповідачі мали бути залучені автор відповідного інформаційного матеріалу та власник веб-сайта, про що роз'яснювалося ОСОБА_3 Підстав для відшкодування моральної шкоди немає.
Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції 
Ухвалою Апеляційного суду Хмельницької області від 14 лютого 2017 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.
Ухвала суду апеляційної інстанції мотивована тим, що суд першої інстанції всебічно і об'єктивно дослідив всі обставини справи, зібраним доказам надав вірну правову оцінку.
Короткий зміст вимог касаційної скарги 
У касаційній скарзі, поданій у березні 2017 року до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, ОСОБА_3 просить, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, скасувати ухвалу суду апеляційної інстанції та ухвалити нове рішення про задоволення позову.
Аргументи учасників справи
Доводи особи, яка подала касаційну скаргу 
Касаційна скарга мотивована тим, що позивач довів факт поширення інформації, яка є недостовірною, негативною та такою, що принижує його честь, гідність та ділову репутацію, а відповідач не довів, що поширена ним інформація є достовірною; суди не застосували статтю 277 ЦК України.
Відзив на касаційну скаргу не надходив.
Фактичні обставини справи, встановлені судами
Суд установив, що у ІНФОРМАЦІЯ_1 року у мережі Інтернет у мережі YouTubе був розміщений відеосюжет під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_2» про події, які відбулися 11 серпня 2016 року під Ярмолинецьким районним судом Хмельницької області під час розгляду заяви ОСОБА_3 про перегляд у зв'язку з нововиявленими обставинами вироку суду у кримінальній справі щодо нього, розглянутій у 1999 році. 
У відеосюжеті ОСОБА_4 в інтерв'ю кореспонденту невідомого позивачу видання повідомив, що ОСОБА_3 пропонував йому грошові кошти у сумі 2 000,00 дол. США та схиляв до дачі неправдивих показань у справі, оскільки бажає поновитися на роботі та отримати від держави компенсацію за незаконне засудження. Також зі слів оператора прозвучало, що ОСОБА_4 стверджував про погрози на його адресу зі сторони ОСОБА_3, що змусило його звернутися до громадської організації «Народний актив» для підтримки під час судового засідання.
Свідок ОСОБА_5 на стороні відповідача пояснила у суді, що вона була присутня при тому, як ОСОБА_3 приїжджав до ОСОБА_4 і пропонував останньому грошові кошти у сумі 2 000,00 дол. США за те, щоб він змінив покази у кримінальній справі і пояснив, що ОСОБА_3 його не бив.
ОСОБА_4 15 вересня 2014 року, будучи допитаним як свідок прокурором прокуратури Чемеровецького району при розгляді матеріалів досудового розслідування, зазначав про вибачення ОСОБА_3 і пропозицію змінити покази у кримінальній справі за винагороду у сумі 2 000,00 дол. США.
Мотивувальна частина 
Позиція Верховного Суду
Згідно із частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Касаційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права 
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.
Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
Згідно зі статтями 94, 277 ЦК України, частиною четвертою статті 32 Конституції України кожному гарантується право на захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації особою, яка поширила таку інформацію.
Статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка відповідно до статті 9 Конституції України, є частиною національного законодавства, передбачено, що кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Ця стаття не перешкоджає державам вимагати ліцензування діяльності радіомовних, телевізійних або кінематографічних підприємств. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов'язане з обов'язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я чи моралі, для захисту репутації чи прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або для підтримання авторитету і безсторонності суду.
Під поширенням інформації слід розуміти опублікування її у пресі, передавання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення у мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв'язку. 
Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). 
Згідно з частиною першою статті 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім'ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.
Вибір способу захисту особистого немайнового права, зокрема права на повагу до гідності та честі, права на недоторканість ділової репутації, належить позивачеві. Разом із тим особа, право якої порушено, може обрати як загальний, так і спеціальний способи захисту свого права, визначені законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. У зв'язку з цим суди повинні брати до уваги, що відповідно до статті 275 ЦК України захист особистого немайнового права здійснюється у спосіб, встановлений главою 3 цього Кодексу, а також іншими способами відповідно до змісту цього права, способу його поширення та наслідків, що їх спричинило це порушення. До таких спеціальних способів захисту відносяться, наприклад, спростування недостовірної інформації та/або право на відповідь (стаття 277 ЦК України), заборона поширення інформації, якою порушуються особисті немайнові права (стаття 278 ЦК України) тощо. 
Вбачається, що відповідачами у справі про захист гідності, честі чи ділової репутації є фізична або юридична особа, яка поширила недостовірну інформацію, а також автор цієї інформації. У випадку, коли інформація була поширена у засобі  масової інформації з посиланням на особу, яка є джерелом цієї інформації, ця особа також є належним відповідачем. 
Якщо позивач заявляє вимоги до одного з належних відповідачів, які спільно поширили недостовірну інформацію, суд вправі залучити до участі у справі іншого співвідповідача лише у разі неможливості розгляду справи без його участі (статті 50, 51 ЦПК). 
Належним відповідачем у разі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник веб-сайту, особи яких позивач повинен установити та зазначити в позовній заяві (пункт 2 частини третьої статті 175 ЦПК України).
Суд першої інстанції відповідно до вимог частини четвертої статті 10 ЦПК України 2004 року сприяв повному та всебічному з'ясуванню обставин справи і роз'яснив ОСОБА_3 його право на звернення з клопотанням про залучення до участі у справі  належного відповідача або притягнення іншої особи як співвідповідача в порядку, передбаченому статті 33 ЦПК України 2004 року, проте позивач таким правом не скористався.
Оскільки розгляд цієї справи неможливий без участі автора відповідного інформаційного матеріалу та власника веб-сайта, суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку про те, що рішення суду першої інстанції про відмову у позові ґрунтується на повно, всебічно досліджених матеріалах справи, ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав у межах доводів апеляційної скарги для його скасування немає.
Доводи касаційної скарги не спростовують висновків суду апеляційної інстанції та зводяться до переоцінки доказів, що знаходиться поза межами повноважень суду касаційної інстанції згідно зі статтею 400 ЦПК України.
При вирішенні справи суд правильно визначив характер правовідносин між сторонами, правильно застосував закон, що їх регулює, повно і всебічно дослідив матеріали справи та надав належну правову оцінку доводам сторін і зібраним у справі доказам.
Згідно зі статтею 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
Ураховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду апеляційної інстанції - без змін.
Керуючись статтями 400, 402, 409, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення.
Ухвалу Апеляційного суду Хмельницької області від 14 лютого 2017 року залишити без змін. 
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Головуючий | В. С. Висоцька
Судді: | А. О. Лесько     С. Ю. Мартєв      В. В. Пророк     С. П. Штелик