ПОСТАНОВА
Іменем України

20 лютого 2019 року 
Київ
справа №826/2769/16
адміністративне провадження №К/9901/2736/17
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
Судді-доповідача  - Желтобрюх І.Л.,
суддів: Білоуса О.В., Стрелець Т.Г.,
розглянувши у письмовому провадженні касаційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 4 грудня 2017 року (колегія суддів у складі: головуючої судді - Бєлової Л.В., суддів - Безименної Н.В., Кучми А.Ю.) у справі за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_2 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про визнання протиправним та скасування рішення,
установив:
У квітні 2016 року ОСОБА_2 звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі - ВКДКА), третя особа - ОСОБА_3, в якому просила: визнати протиправним протокол засідання ВКДКА від 10 грудня 2015 року в частині розгляду та прийняття рішення щодо адвоката ОСОБА_2; визнати протиправним та скасувати рішення ВКДКА від                10 грудня 2015 року №ХІ-001/2015.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 вересня 2016 року об'єднано в одне провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до ВКДКА та адміністративну справу ОСОБА_3 до ВКДКА про визнання протиправним та скасувати рішення ВКДКА від 10 грудня 2015 року №ХІ-001/2015, присвоєно об'єднаній справі загальний номер 826/2769/16. 
ВКДКА звернулась до суду першої інстанції з клопотанням про залишення без розгляду адміністративного позову ОСОБА_2 в частині оскарження рішення ВКДКА від              10 грудня 2015 року №ХІ-001/2015.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 вересня 2017 року клопотання відповідача задоволено, позовні вимоги ОСОБА_2 про визнання протиправним і скасування рішення ВКДКА від 10 грудня 2015 року №ХІ-001/2015 залишено без розгляду.
ОСОБА_2 з таким судовим рішенням не погодилась, оскаржила його в апеляційному порядку.
Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 4 грудня 2017 року залишено без змін ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 вересня  2017 року.
Не погоджуючись із судовим рішенням суду апеляційної інстанції ОСОБА_2 звернулась із касаційною скаргою, в якій, посилаючись на порушенням цим судом норм процесуального права, просить скасувати оскаржувану ухвалу і направити справу до суду апеляційної інстанції на новий розгляд. 
В обґрунтування скарги ОСОБА_2 посилається на те, що вона не була належним чином повідомлена про дату, час і місце апеляційного розгляду справи, внаслідок чого була позбавлена можливості реалізувати свої процесуальні права. Стверджує, що отримала адресоване їй поштове відправлення із повісткою 11 грудня 2017 року, тоді як судове засідання відбулося 4 грудня 2017 року.
Заперечень (відзиву) на касаційну скаргу до суду не надходило.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи касаційної скарги, матеріали справи, судове рішення суду апеляційної інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Статтею 13 Кодексу адміністративного судочинства України   визначено принципи здійснення адміністративного судочинства, одним з яких є забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішень адміністративного суду. Вказаний принцип полягає в тому, що особам, які беруть участь у справі, а також іншим особам, якщо суд вирішив питання про їх права, свободи, інтереси чи обов'язки, у випадках та порядку визначених цим Кодексом, надається право оскарження прийнятих судом рішень (тут і надалі - КАС,   в редакції чинній на час розгляду справи в суді апеляційної інстанції).
Згідно з частинами першою та четвертою статті 196 КАС апеляційний розгляд здійснюється за правилами розгляду справи судом першої інстанції з урахуванням особливостей, встановлених цією главою. Неприбуття у судове засідання сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час і місце апеляційного розгляду, не перешкоджає судовому розгляду справи.
Отже, суд апеляційної інстанції може розглянути справу за відсутності учасника справи у тому разі, коли він вважається таким, що належним чином повідомлений про дату, час і місце апеляційного розгляду справи.
Порядок здійснення судом викликів та повідомлень регламентовано Главою 3 КАС (статті 33 - 40). 
Так, відповідно до частин першої - третьої статті 33 КАС судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями. Судовий виклик або судове повідомлення осіб, які беруть участь у справі, здійснюється рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки, складеного відповідно до статті 34 цього Кодексу факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), електронною поштою, телефонограмою, опублікування у друкованому засобі масової інформації. 
Відповідно до частини третьої статті 35 КАС повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за три дні до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді. Повістка у справах, для яких встановлено скорочені строки розгляду, має бути вручена у строк, достатній для прибуття до суду. 
Частиною одинадцятою статті 35 КАС визначено, що розписку про одержання повістки (повістку у разі неможливості вручити її адресату чи відмови адресата її одержати) належить негайно повернути до адміністративного суду. У разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином. 
Отже, особа, яка бере участь у справі, вважається належним чином повідомленою про дату, час та місце судового розгляду у разі вручення їй повістки не пізніше ніж за три дні до судового засідання, або ж у разі повернення до суду поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин.
Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 16 листопада 2017 року відкрито апеляційне провадження за скаргою        ОСОБА_2 на ухвалу окружного суду, закінчено підготовчі дії та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 4 грудня 2017 року.
17 листопада 2017 року копія вказаної ухвали разом з повісткою про виклик була направлена позивачу за вказаною нею адресою засобами поштового зв'язку. Однак, станом на день розгляду справи - 4 грудня 2017 року докази вручення позивачу поштового відправлення до суду не надійшли.
4 грудня 2017 року Київський апеляційний адміністративний суд розглянув апеляційну скаргу ОСОБА_2 та залишив її без задоволення. При цьому, в ухвалі суду апеляційної інстанції від 4 грудня 2017 року міститься висновок про те, що сторони належним чином повідомлені про дату, час і місце судового апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з'явились, про причини неявки суд не повідомили.  
Так, згідно з відомостями, які були у розпорядженні апеляційного суду (т.4 а.с. 162), відправлене на адресу ОСОБА_2 поштове відправлення з повісткою про виклик до суду не було вручене адресату під час доставки.
Поряд з цим, станом на день апеляційного розгляду справи таке поштове відправлення до суду апеляційної інстанції не поверталося, що не давало підстав стверджувати про вручення учаснику справи повістки належним чином у розумінні частини одинадцятої статті 35 КАС.
Крім того, відповідно до роздруківки інтернет - відстеження руху рекомендованого відправлення № 0102920730458, долученої позивачем до касаційної скарги, поштове відправлення за вказаним номером було вручене адресату (ОСОБА_2) 11 грудня            2017 року.                                
Отже, позивачем надано неспростовні докази на підтвердження того, що поштове відправлення із повісткою про виклик до суду було їй вручене, однак вже після того, як відбувся судовий розгляд її апеляційної скарги. 
Таким чином, доводи заявника касаційної скарги про відсутність у апеляційного суду на момент здійснення апеляційного розгляду справи доказів її належного повідомлення про дату, час та місце такого розгляду, знайшли своє підтвердження.
Верховний Суд враховує правову позицію Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), сформульовану в рішенні від 8 листопада 2018 року, у справі «Созонов та інші проти України», в якій ЄСПЛ зазначив, що загальна концепція справедливого судочинства, яка охоплює основний принцип, згідно з яким провадження має бути змагальним, вимагає, щоб особа була поінформована про порушення справи. Принцип рівності вимагає, щоб кожній стороні була надана розумна можливість представити свою справу за умов, які не ставлять її в істотно несприятливе становище у порівнянні з іншою стороною. ЄСПЛ дійшов до висновку, що на національні суди покладено обов'язок з'ясувати, чи були повістки чи інші судові документи завчасно отримані сторонами та, за необхідності, зобов'язані фіксувати таку інформацію у тексті рішення. У разі невручення стороні належним чином судових документів, вона може бути позбавлена можливості захищати себе у провадженні.
За приписами частини третьої статті 3 КАС (у редакції, чинній з 15 грудня 2017 року) провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 353 КАС розгляд справи адміністративним судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує цим свою касаційну скаргу, є обов'язковою підставою для скасування такого судового рішення  з направленням справи на новий розгляд. 
Частиною першою та четвертою статті 353 КАС визначено, що підставою для скасування ухвали судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права. Справа направляється до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду або на новий розгляд, якщо порушення допущені тільки цим судом.
Керуючись статтями 345, 349, 353, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, суд 
п о с т а н о в и в :
Касаційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.
Ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 4 грудня 2017 року скасувати, справу направити до суду цього суду для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач І.Л. Желтобрюх

Судді                                                                              О.В. Білоус

                                                                                       Т.Г. Стрелець