ПОСТАНОВА
Іменем України

16 жовтня 2018 року 
Київ
справа №804/5008/17
адміністративне провадження №К/9901/3004/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Хохуляка В.В., 
суддів - Гончарової І.А., Олендера І.Я.,
розглянувши в попередньому судовому засіданні касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії - Дніпропетровське обласне управління АТ «Ощадбанк» на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.09.2017 (суддя - Бондар М.В.) та ухвалу Дніпропетровського  апеляційного адміністративного суду від 05.12.2017 (головуючий суддя - Божко Л.А., судді: Дадим Ю.М., Лукманова О.М.) у справі №804/5008/17 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фортуна Фінанс» до Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області, третя особа: Дніпропетровське обласне управління Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

встановив:
Товариство з обмеженою відповідальністю «Фортуна Фінанс» (далі - ТОВ «Фортуна Фінанс») звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області, третя особа: Дніпропетровське обласне управління Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» (далі - ПАТ «Державний ощадний банк України») про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 07.03.2017 №0003391201.

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.09.2017, залишеною без змін ухвалою Дніпропетровського  апеляційного адміністративного суду від 05.12.2017, позовні вимоги задоволено.

Задовольняючи позовні вимоги суди попередніх інстанцій виходили з того, що  з моменту прийняття банком зобов'язання з виконання доручення клієнта (позивача) на переказ коштів, платник податку не може нести відповідальності у вигляді штрафних санкцій за невчасну сплату акцизного збору, враховуючи, що позивачем вчасно виконано обов'язок з такої сплати.

Не погоджуючись з рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій ПАТ «Державний ощадний банк України» оскаржив їх у касаційному порядку.

У касаційній скарзі відповідач просить скасувати постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.09.2017, ухвалу Дніпропетровського  апеляційного адміністративного суду від 05.12.2017 та прийняти у справі нове рішення, яким повністю відмовити в задоволенні позову.

В обґрунтування своїх вимог ПАТ «Державний ощадний банк України»  зазначає, що судами попередніх інстанцій під час вирішення даної адміністративної справи не було враховано рішення Правління Національного банку України від 15.12.2016 № 489-рш «Про регламент роботи системи електронних платежів Національного банку України та порядок роботи банківської системи  України в період завершення звітного року». Так, 30.12.2016 о 12 год. 54 хв. позивачем виставлено платіж від 30.12.2016 №22, р/р №26006300579435 на суму 58869 грн. В той же день, починаючи з 12 год. 30 хв. Центральний апарат АТ «Ощадбанк», на виконання регламенту Національного банку України, призупинив роботу системи електронних платежів на приймання первинних документів клієнтів, у зв'язку з неможливістю повноцінно здійснювати безготівкові банківські операції. Оскільки, позивачем зазначений платіж виставлено 30.12.2016 о 12 год. 54 хв. у банку була відсутня технічна можливість виконати виставлені платежі на Державну казначейську службу України. Таким чином, в діях банку відсутні порушення норм чинного законодавства щодо проведення платіжних міжбанківських операцій, що вказує на те, що клієнт несвоєчасне сплатив суми акцизного збору не з вини банку.

У відзиві на касаційну скаргу ТОВ «Фортуна Фінанс» зазначає, що рішення судів першої та апеляційної інстанції постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права, правову оцінку обставинам справи судами надано правильно, а доводи касаційної скарги є необґрунтованими. Отже, позивач просить залишити касаційну скаргу відповідача без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

Переглядаючи оскаржувані судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, перевіряючи дотримання судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права при встановленні фактичних обставин у справі та правильність застосування ними норм матеріального права, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Як встановлено попередніми судовими інстанціями, ДПІ у Красногвардійському районі м. Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області проведено перевірку даних, задекларованих у декларації акцизного податку, за звітний податковий період: листопад 2016 року щодо порушення граничних термінів сплати узгоджених податкових зобов'язань ТОВ «Фортуна Фінанс».

За наслідками перевірки складено акт від 10.01.2017 №000011/04-66-12-01/39673826, згідно з висновком якого встановлено несвоєчасну сплату узгоджених податкових зобов'язань з акцизного податку на загальну суму 58869 грн. за листопад 2016 року, з граничним терміном сплати 30.12.2016 року, та датою фактичною сплати 04.01.2017 року, кількість днів затримки 5.

На підставі названого акту перевірки ГУ ДФС у Дніпропетровській області 07.03.2017 прийнято податкове повідомлення-рішення №0003391201, згідно з яким до                       ТОВ «Фортуна Фінанс» за затримку на 5 календарних днів сплати суми грошового зобов'язання в розмірі 58869 грн. застосовано штрафну санкцію у розмірі 10% в сумі 5886,90 грн.

Відповідно до підпункту 222.1.1 пункту 222.1 статті 222 Податкового кодексу України суми податку перераховуються до бюджету платниками акцизного податку протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації за місячний податковий період.

Згідно з пунктом 38.1 статті 38 Податкового кодексу України виконанням податкового обов'язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов'язань у встановлений податковим законодавством строк.

За правилом пункту 126.1 статті 126 Податкового кодексу України у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов'язання протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу. Зокрема, при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов'язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Таким чином, за несплату платником податків узгодженої суми грошового зобов'язання у певний термін законодавець для такого платника передбачив негативні наслідки у вигляді штрафних санкцій.

Судом встановлено та сторонами не заперечується, що граничний день сплати грошового зобов'язання зі сплати акцизного податку за листопад 2016 року припадав на 30.12.2016.

30.12.2016 року ТОВ «Фортуна Фінанс» подано до ДОУ ПАТ «Державний ощадний банк України» платіжне доручення №22 з метою перерахування отримувачу УДКСУ в Дніпропетровській області 58869 грн. з призначенням платежу «оплата акцизного податку за листопад 2016».

Відповідно до картки документа до платіжного доручення №22 від 30.12.2016 року у вкладиші «історія статусів», вказане платіжне доручення одержано банком 30.12.2016 року о 12 год. 54 хв., проведено банком о 12 год. 58 хв., однак о 13 год. 42 хв. повернено з підстав технологічної помилки.

З метою забезпечення сплати податкових зобов'язань до бюджету, у перший робочий день після 30.12.2016, а саме 04.01.2017, ТОВ «Фортуна Фінанс» повторно ініційовано платіж в сумі 58869 грн. платіжним дорученням №34 з призначенням платежу «оплата акцизного податку за листопад 2016», оскільки платіжне доручення від 30.12.2016  було повернуто без виконання.

На запит позивача як клієнта банку щодо причин повернення без виконання платежів  Дніпропетровське обласне управління ПАТ «Державний ощадний банк України» повідомило, що на підставі рішення Правлінням НБУ від 15.12.2016 Про регламент роботи системи електронних платежів НБУ та порядок роботи банківської системи України в період завершення звітного року» 30.12.2016  початкові платежі через СЕП на адресу НБУ та органів Державної казначейської служби України здійснюються до 13:00, у зв'язку з чим ЦА «Ощадбанку» 30.12.2016, починаючи з 12:30 год., призупинило роботу СЕП, на приймання первинних документів клієнтів, у зв'язку з неможливістю повноцінно здійснювати безготівкові операції.

Так, Регламентом роботи системи електронних платежів Національного банку України та порядком роботи банківської системи України в період завершення звітного року, затвердженим як додаток №1 до рішення Правління Національного банку України від 15.12.2016 №489-рш, встановлено, що 30.12.2016 початкові платежі через СЕП здійснюються до 13:00: між банківськими установами, підпорядкованими одній юридичній особі; усіма учасниками СЕП на адресу Національного банку України та органів Державної казначейської служби України; Національним банком України та органами Державної казначейської служби України на адресу всіх учасників СЕП.

Згідно положень статті 8 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» банк зобов'язаний виконати доручення клієнта, що міститься в розрахунковому документі, який надійшов протягом операційного часу банку, в день його надходження. 

Згідно з пунктом 22.4 статті 22 цього ж Закону під час використання розрахункового документа ініціювання переказу є завершеним: для платника - з дати надходження розрахункового документа на виконання до банку платника; для банку платника - з дати списання коштів з рахунка платника та зарахування на рахунок отримувача в разі їх обслуговування в одному банку або з дати списання коштів з рахунка платника та з кореспондентського рахунка банку платника в разі обслуговування отримувача в іншому банку.

Приписами пункту 129.6 статті 129 Податкового кодексу України передбачено, що за порушення строку зарахування податків до бюджетів або державних цільових фондів, установлених Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», з вини банку або органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, такий банк/орган сплачує пеню за кожний день прострочення, включаючи день сплати, та штрафні санкції у розмірах, встановлених цим Кодексом, а також несе іншу відповідальність, встановлену цим Кодексом, за порушення порядку своєчасного та повного внесення податків, зборів, платежів до бюджету або державного цільового фонду. При цьому платник податків звільняється від відповідальності за несвоєчасне або перерахування не в повному обсязі таких податків, зборів та інших платежів до бюджетів та державних цільових фондів, включаючи нараховану пеню або штрафні санкції.

Системний аналіз наведених норм права дає підстави дійти висновку про те, що з моменту прийняття банком зобов'язання з виконання доручення клієнта на переказ коштів, платник внесків не може нести відповідальності у вигляді штрафних санкцій за невчасну сплату внесків, при умові що такий платних звернувся до банку у строк сплати цих внесків. 

За наявності в платника відповідних доказів, що підтверджують виконання усіх передбачених законодавством умов для визнання його добросовісним платником, обов'язок зі сплати відповідної суми податкового (грошового) зобов'язання слід визнати виконаним, незалежно від фактичного зарахування платежу до бюджетної системи України.

Встановлені у даній справі обставини свідчать про те, що ТОВ «Фортуна Фінанс» здійснило всі залежні від нього заходи для сплати акцизного податку з реалізації суб'єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів за листопад              2016 року у строк, визначений нормами Податкового кодексу України.

Отже, матеріалами справи підтверджено факт прийняття банком розрахункового документа позивача на виконання, а відтак платник податку не може нести відповідальність за несвоєчасне виконання зобов'язання зі сплати акцизного податку.

Враховуючи викладене, постанова суду першої інстанції та ухвала суду апеляційної інстанції підлягають залишенню без змін. 

Доводи касаційної скарги зазначених висновків суду не спростовують і не дають підстав вважати, що судами попередніх інстанцій при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

З огляду на викладене та враховуючи, що за правилами частини другої статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази, судами першої та апеляційної інстанцій виконано всі вимоги процесуального законодавства, всебічно перевірено обставини справи, вирішено справу у відповідності з нормами матеріального права, постановлено обґрунтоване рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для справи. Висновки судів про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності, а тому підстав для їх перегляду з мотивів, викладених в касаційній скарзі, не вбачається.

Керуючись статтями 341, 343, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

постановив:
Касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії - Дніпропетровське обласне управління АТ «Ощадбанк» залишити без задоволення.

Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.09.2017 та ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 05.12.2017 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

В.В. Хохуляк
І.А. Гончарова 
І.Я. Олендер,
Судді Верховного Суду