ПОСТАНОВА
Іменем України

11 жовтня 2018 року 
Київ
справа №805/29/16-а
адміністративне провадження №К/9901/3485/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Шарапи В.М.,
суддів: Бевзенка  В.М.,  Данилевич Н.А., 
розглянувши в порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Донецького апеляційного адміністративного суду від 02.11.2016 у складі колегії суддів: Жаботинської С.В. (головуючого), Васильєвої І.А., Казначеєва Е.Г. у справі за позовом ОСОБА_2 до прокуратури Донецької області про скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

УСТАНОВИВ:
ОСОБА_2 звернулася до суду з адміністративним позовом до прокуратури Донецької області про скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.
Постановою Донецького окружного адміністративного суду від 29.02.2016 позов задоволено частково. Скасовано наказ прокуратури Донецької області №1745-к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_2.» від 27.10.2015, яким позивача звільнено з займаної посади та органів прокуратури Донецької області. Поновлено ОСОБА_2 в органах прокуратури Донецької області на посаді прокурора Артемівської міжрайонної прокуратури з 28.10.2015. Стягнуто з прокуратури Донецької області на користь позивача грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 28.10.2015 по 29.02.2016 виходячи із розміру грошового забезпечення за цей період в сумі 19596 грн. 82 коп. В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовлено.
Постановою Донецького апеляційного адміністративного суду від 02.11.2016 постанову суду першої інстанції скасовано, в позові відмовлено. Суд апеляційної інстанції виходив з того, що висновком про результати службової перевірки за фактом скоєння прокурором Артемівської міжрайонної прокуратури ОСОБА_2 кримінального правопорушення від 27.10.2015 підтверджено, що своїми діями позивач грубо порушила вимоги ст. 18 Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури, скомпрометувала звання працівника прокуратури, тобто скоїла проступок, який порочить її як працівника прокуратури. Тому, прокуратурою Донецької області законно та обгрунтовано притягнуто позивача до дисциплінарної відповідальності, а звільнення ОСОБА_2 з посади проведено на підставах та у порядку, встановленому законодавством.
Позивач оскаржила в касаційному порядку вказане судове рішення апеляційної інстанції з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та процесуального права, просить його скасувати, а постанову суду першої інстанції залишити в силі. Аргументами на підтвердження вимог скарги зазначає, що питання правомірності звільнення позивача з посади не може вирішуватись в залежності від судового рішення по кримінальному провадженні. Крім цього, позивача позбавлено права на участь у судовому засіданні апеляційного суду, чим допущено порушення норм процесуального права.
Відповідач правом подачі відзиву на касаційну скаргу не скористався.
Переглянувши судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права, суд приходить до таких висновків.
Як вбачається з матеріалів справи, розгляд апеляційної скарги прокуратури Донецької області було здійснено 02.11.2016 у відкритому судовому засіданні за відсутності позивача.
Колегія суддів зазначає, що відповідно до пункту 1 частини 3 статті 49 КАС України (у редакції, яка діяла до 15.12.2017) особи, які беруть участь у справі, мають право, знати про дату, час і місце судового розгляду справи, про всі судові рішення, які ухвалюються у справі та стосуються їхніх інтересів.
Відповідно до частини першої статті 33 КАС України, судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями.
Частиною 2 зазначеної статті встановлено, що повістки про виклик у суд надсилаються особам, які беруть участь у справі, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам, а повістки-повідомлення - особам, які беруть участь у справі, з приводу вчинення процесуальних дій, у яких участь цих осіб не є обов'язковою.
Згідно з частиною 3 статті 33 КАС України, судовий виклик або судове повідомлення осіб, які беруть участь у справі, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки, складеного відповідно до статті 34 цього Кодексу факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), електронною поштою, телефонограмою, опублікування у друкованому засобі масової інформації.
Частиною першої статті 38 КАС України передбачено порядок виклику суб'єкта владних повноважень шляхом надсилання тексту повістки електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.
Положеннями частини 2 вказаної статті передбачено, що порядок частини першої цієї статті може бути застосовано також щодо особи, яка бере участь у справі, незалежно від того, чи є вона суб'єктом владних повноважень, у разі, якщо вона зазначила адресу своєї електронної пошти (номер факсу, телефаксу) і не висловила заперечень проти її використання для одержання текстів судових рішень та інших документів.
При цьому, зазначена стаття не передбачає порядку повідомлення фізичних осіб телефонограмою.
Тому, наявна у матеріалах справи телефонограма про повідомлення учасників справи про дату апеляційного розгляду від 25.10.2016 не може вважатись належним доказом повідомлення позивача про дату судового розгляду адміністративної справи.
Зазначені обставини вказують, що справу розглянуто за відсутності позивача, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, а позивач обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою, що, з урахуванням приписів пункту 3 частини 3 статті 353 КАС України (у редакції, яка діє з 15.12.2017) є порушенням норм процесуального права і обов'язковою підставою для скасування рішення апеляційного суду з направленням справи на новий розгляд. 
Згідно з частиною 4 статті 353 КАС України, справа направляється до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду або на новий розгляд , якщо порушення допущені тільки цим судом. В усіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції.
З урахуванням зазначеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом апеляційної інстанції під час прийняття рішення було порушено норми процесуального права, що є обов'язковою підставою для скасування рішення апеляційного суду з направленням справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
Керуючись статтями 341, 344, 349, 353, 356, 359 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково.
Постанову Донецького апеляційного адміністративного суду від 02.11.2016 у справі за позовом ОСОБА_2 до прокуратури Донецької області про скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - скасувати і направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття.

...........................

...........................

...........................

В.М. Шарапа
В.М. Бевзенко 
 Н.А. Данилевич ,
Судді Верховного Суду