ПОСТАНОВА
Іменем України

13 листопада 2018 року 
Київ
справа №812/454/15
адміністративне провадження №К/9901/7940/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Хохуляка В.В., 
суддів - Бившевої Л.І., Шипуліної Т.М., 
розглянувши в попередньому судовому засіданні касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче об'єднання «Сєвєродонецький склопластик» на постанову Луганського окружного адміністративного суду від 07.10.2015 (суддя - Кисельова Є.О.) та ухвалу Донецького апеляційного адміністративного суду від 15.12.2015 (головуючий суддя - Ляшенко Д.В., судді: Компанієць І.Д., Ястробова Л.В.) у справі №812/454/15 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче об'єднання «Сєвєродонецький склопластик» до Луганської митниці ДФС про визнання протиправними, скасування рішення та картки відмови, -

встановив:
Товариство з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче об'єднання «Сєвєродонецький склопластик» (далі - ТОВ «НВО «Сєвєродонецький склопластик») звернулось до Луганського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просило визнати протиправним та скасувати рішення Луганської митниці ДФС  про коригування митної вартості від 12.05.2015 № 702180001/2015/000009/2, визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 702180001/2015/00033.
В обґрунтування своїх вимог позивач зазначав про безпідставність прийняття відповідачем рішення про коригування митної вартості товарів та визначення митної вартості за другорядним (резервним) методом, оскільки ним надано всі необхідні документи для визначення митної вартості товару за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції). Вважав прийняте відповідачем рішення про коригування митної вартості товару протиправним і необґрунтованим.

Постановою Луганського окружного адміністративного суду від 07.10.2015, залишеною без змін ухвалою Донецького апеляційного адміністративного суду від 15.12.2015, в позові відмовлено з мотивів недоведення позивачем визначеної ним  митної вартості товару, оскільки відповідачем встановлені розбіжності між сумами вартості     визначеними в митній декларації поданою експортером від 07.05.2015 року № 10103030/070515/0001378 та митній декларації від 12.05.2015 року № 702180001/2015/001146, яку подав позивач.

Не погодившись з висновками судів першої та апеляційної інстанцій ТОВ «НВО «Сєвєродонецький склопластик» оскаржило їх у касаційному порядку.

У касаційній скарзі позивач просить скасувати постанову Луганського окружного адміністративного суду від 07.10.2015, ухвалу Донецького апеляційного адміністративного суду від 15.12.2015 та направити справу на новий судовий розгляд.

В обґрунтування своїх вимог ТОВ «НВО «Сєвєродонецький склопластик» посилається на порушення судами норм матеріального права, зокрема, статей 51, 52, 53, 57, 58 Митного кодексу України.

Так, у касаційній скарзі позивач зазначає що сумніви відповідача у правильності вказаної митної вартості товару є необґрунтованими, оскільки у графі 46 митної декларації країни експортеру від 07.05.2015 року № 10103030/070515/0001378, розмір суми (розрахована митна вартість) не відповідає розміру заявленої декларантом митної вартості, оскільки данні декларації країни експортеру не є числовим значенням заявленої позивачем митної вартості товару, а сама митна декларація країни експортеру не є документом, що підтверджує митну вартість товару заявленого у декларації відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України. Декларантом при здійсненні митного оформлення товару надано всі необхідні та достатні документи, що дають змогу визначити митну вартість товару за основним методом.

В письмових заперечення  на касаційну скаргу Луганська митниця ДФС  зазначає, що рішення судів першої та апеляційної інстанції постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права, правову оцінку обставинам справи судами надано правильно, а доводи касаційної скарги є необґрунтованими. Отже, відповідач просить залишити касаційну скаргу позивача без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

Переглядаючи оскаржувані судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, перевіряючи дотримання судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права при встановленні фактичних обставин у справі та правильність застосування ними норм матеріального права, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Як встановлено попередніми судовими інстанціями, між ТОВ «НВО «Сєвєродонецький Склопластик» - «Покупець» та ОАО «ОСВ Стекловолокно» - «Постачальник» було укладено договір UА/05763895/24042015 від 24.04.2015, відповідно до якого постачальник зобовязується передати у власність покупцю продукцію зі стекловолокна.

Відповідно до п.п.1.3 п.1 цього договору постачальник зобов'язується постачати, а покупець приймати та оплачувати товари, які постачаються окремими (нерівномірними) партіями на підставі погоджених постачальником заявок покупця. Сторони погодили, що заявка покупця це запит на поставку, що направляється покупцем постачальнику в формі, порядку і строки, встановлені даним договором. Заявка повинна бути складена покупцем в письмовій формі, підписана його уповноваженим представником і направлена постачальнику не пізніш, ніж за 10 (десять) днів до початку слідуючого місяця і повинна містити слідуючу інформацію: посилання на номер і дату даного договору, асортимент і кількість товару, дати постачання та інші особливі вимоги. Заявки направляються постачальнику за допомогою пошти, факсимільного звязку або електронної пошти з використанням адресів та телефонів, вказаних в розділі 11 даного договору.

Відповідно до п.5.1 п.5 цього договору ціна товару визначена в Евро, код валюти 978 за 1 одиницю продукції вказана в пункті 2 додатку до даного договору. У вказану ціну входить вартість пакування та маркування товару, а також вартість послуг, пов'язаних з умовами доставки товару.

Відповідно до п. 4 додатку до договору UА/05763895/24042015 від 24.04.2015 відвантаження силами і за рахунок покупця (само вивіз, FCA Інкотермс 2010) зі складу постачальника, розташованого за адресою: РФ, 601506, Владимирская обл., г. Гусь-Хрустальний, вул.Транспортная, 33 (а.с 151).

З метою митного оформлення товару, отриманого на виконання умов названого контракту, позивачем до митниці подано: митну декларацію                                                        № 702180001/2015/001146 від 12.05.2015; СМR №663681 від 07.05.2015; виписку з банку за 05.05.2015; виписку з банку від 30.04.2015; платіжні доручення від 05.05.2015 №63, від 27.04.2015 №58; рахунок від 28.04.2015 №35; довідку про транспортні витрати від 07.05.2015 № 07/05; бухгалтерську виписку від 08.05.2015 б/н; рахунок від 06.05.2015 № 909800745; пакувальний лист від 06.05.2015 б/н; рахунок від 28.04.2015 № 908707529; рахунок від 27.04.2015 № 908707520; додаток від 24.04.2015 б/н до договору UА/05763895/24042015 від 24.04.2015; договір UА/05763895/24042015 від 24.04.2015; договір від 04.04.2015 № 0704-15; договір від    09.01.2015 № 7; сертифікат походження RUUА5030000784 від 07.05.2015; паспорт якості від 06.05.2015 б/н; експортну декларацію на товари від 07.05.2015 № 10103030/070515/0001378; висновок експертної організації від 12.05.2015 № 1246; прас-лист від 12.05.2015; лист виробника про ціну товару від 12.05.2015; заявку від 28.04.2015 №18/108 про поставку продукції в травні 2015 року.

На вимогу митного органу позивачем також було надано: висновок експертної організації від 12.05.2015 № 1246; прас-лист від 12.05.2015; лист виробника про ціну товару від 12.05.2015.

За наслідками розгляду наданих позивачем документів митним органом виявлено, що подані документи під час декларування товару, поставленого за зовнішньоекономічним договором № UА/05763895/24042015 від 24.04.2015, містять розбіжності між декларацією від 07.05.2015 № 10103030/070515/0001378, яка оформлена постачальником - ОАО «ОСВ Стекловолокно», та декларацією від 12.05.2015 № 702180001/2015/001146, яка оформлена та подана позивачем в ході митного оформлення товару за кодом 7019110000 Рублене скловолокно. Вказані розбіжності також відображені у АСАУР.

Так, оглядом декларації від 07.05.2015 № 10103030/070515/0001378, оформленої постачальником - ОАО «ОСВ Стекловолокно» за зовнішньоекономічним договором               № UА/05763895/24042015 від 24.04.2015, встановлено, що у графі 22 валюта та загальна сума за рахунком 15249,00 EUR, у графі 42 ціна товару 15249,00 EUR, у графі 46 постачальником зазначено суму статистичної вартості 17680,96 EUR.

Оглядом декларації від 12.05.2015 № 702180001/2015/001146, поданої ТОВ «НВО «Сєвєродонецький Склопластик», встановлено, що у графі 22 валюта та загальна сума за рахунком 15249,00 EUR, у графі 42 ціна товару 15249,00 EUR, у графі 46 зазначено суму статистичної вартості 366,31113 грн.

На думку відповідача, за вказаним товаром відбулось зниження рівня заявленої митної вартості : з 1,00 дол.США/кг до 0,91 дол.США/кг.  

Між митницею та декларантом була проведена процедура консультації з метою визначення основи вартості відповідно до статей 59, 60 Митного кодексу України. За результатами консультації, при здійсненні обміну інформацією яка наявна у декларанта та органу доходів і зборів було досягнуто згоди щодо застосування методу визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних товарів за рівнем   митної вартості 0,8912 євро/кг (із розрахунку 1,00 дол.США/кг з урахуванням витрат на транспортування).

Луганською митницею ДФС 12.05.2015 було прийнято рішення №702180001/2015/000009/2 про коригування заявленої позивачем митної вартості товару за кодом 7019110000-Рублене скловолокно, що був імпортований позивачем відповідно до договору № UА/05763895/24042015 від 24.04.2015, та було відмовлено позивачу у здійсненні митного оформлення товарів відповідно до заявленої митної вартості, про що свідчить картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 702180001/2015/00033.

13.05.2015 позивачем було оформлено декларацію № 702180001/2015/001162 про випуск товару, що декларуються, у вільний обіг 

Відповідно до статей 49, 50 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Згідно з частиною першою  статті 51, частиною першою статті 52 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу; заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
Як встановлено частиною другою статті 52 Митного кодексу України, декларант зобов'язаний: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов'язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Згідно з частинами першою, другою статті 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, зокрема, є: декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.

Відповідно до частини третьої статті 53 Митного кодексу України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи.

Згідно зі статтею 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Частиною п'ятою статті 54 Митного кодексу України передбачено право митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Згідно з  частиною першою статті 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Статтею 57 Митного кодексу України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього     Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 (визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів) і 60 (визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів) Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов'язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 (визначення митної вартості на основі віднімання вартості) Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 (визначення митної вартості товарів на основі додавання вартості (обчислена вартість) Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 58 Митного кодексу України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов'язані між собою особи або хоч і пов'язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Частинами другою та третьою статті 58 Митного кодексу України передбачено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов'язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи.

Відповідно до частин четвертої п'ятої статті 58 Митного кодексу України  митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов'язаних із продавцем осіб для виконання зобов'язань продавця.

Вирішуючи даний спір судами встановлено, що позивачем під час митного оформлення товару за кодом 7019110000 - Рублене скловолокно за ВМД декларацією від 12.05.2015 № 702180001/2015/001146, заявлено відомості про статистичну вартість товару у сумі - 366,31113 грн., які є іншими від тих відомостей, які вказані відправником - екпортером - ОАО «ОСВ Стекловолокно» в декларації від 07.05.2015 №10103030/070515/0001378 у сумі 17680,96 EUR.

В ході розгляду справи, представником позивача було надано роз'яснення з приводу розбіжностей між зазначенням статистичної вартості товару у декларації, поданою країною-експортером, та декларацією, поданою позивачем при митному оформленні товару.

Так, постачальником - ОАО «ОСВ Стекловолокно» під час оформлення митної декларації від 07.05.2015 № 10103030/070515/0001378 у графі 46 зазначено відомості щодо статистичної вартості товару - 176680,96 з урахуванням пробігу по території Російської Федерації, який зі слів водія, приблизно становить 800 км. Вартість 1 км. по території Російської Федерації становить 0,6 Евро. Постачальник самостійно вираховує статистичну вартість товару без врахуванні курсу валюти держави, якій постачає товар.

Таким чином, з наданих представником позивача пояснень та доказів в обґрунтування визначення страною-експортером суми статистичної вартості товару, яку вказано постачальником в графі 46 декларації від 07.05.2015р.                                           № 10103030/070515/0001378, вбачається, що постачальник вираховує статистичну вартість товару, до якої входить вартість товару та вартість доставки товару, що постачався відповідно до договору UА/05763895/24042015 від 24.04.2015р.

За п.п. 2.12 розділу 2 Методичних рекомендацій посадових осіб митних органів, з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної митної служби України від 12.07.2012 №362, робота посадових осіб з аналізу, виявлення та оцінки ризиків здійснюється шляхом перевірки наявності розбіжностей у документах, які підтверджують митну вартість товарів.

Згідно з частиною шостою статті 53 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Згідно з частиною першою статті 320 Митного кодексу України форми та обсяги контролю, достатнього для забезпечення додержання законодавства з питань державної митної справи та міжнародних договорів України при митному оформленні, обираються митницями (митними постами) на підставі результатів застосування системи управління ризиками.

Декларантом за власним бажанням було подано декларацію країни експорту, статистична вартість в якій відрізнялась від статистичної вартості в декларації, поданій при митному оформленні.

Відповідно до Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 651, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14.08.2012р. за №1372/21684 (далі - Порядку) статистична вартість це - митна вартість товару тисячах гривень, що заокруглюється за правилами заокруглення і використовується для статистичного обміну на митниці.
В рішенні про коригування митної вартості  зазначено, що після опрацювання наданих декларантом документів було виявлено розбіжності (у гр. 46 «Статистична вартість» митної декларації країни експорту від 07.05.2015 №10103030/070515/0001378 сума з урахуванням витрат на транспортування до кордону України не відповідає заявленим відомостям та відсутні всі відомості щодо складових митної вартості товару). Тому у декларанта витребувано додаткові документи.

На підтвердження правомірності прийняття спірного рішення про коригування митної вартості Луганською митницею ДФС надано додаткові пояснення від 24.09.2015 №2664/9/12-70-10, де зазначено, що у графі 46 митної декларації країни експорту №10103030/070515/0001378 вказана статистична вартість товару - 17680,96, у графі 23 вказаної митної декларації зазначено валюту контракту - евро.

При здійсненні порівняння з'ясовано, що статистична вартість товарів порівнюється шляхом переведення вартості товару до евро за допомогою арифметичної операції ділення митної вартості товару - 366311,13 грн. на вартість в гривнях одного.евро за курсом - 23,10388400 (на момент подання митної декларації):
366311,13 / 23,10388400 = 15854,9588.

Тобто, з аналізу поданих до митного оформлення документів вбачається, що декларантом заявлена менша сума митної вартості (15854, 9588 евро), аніж сума в графі 46 митної декларації країни експорту №10103030/070515/0001378 (17680,96 евро).

В рішенні Луганської митниці ДФС про коригування митної вартості, вказано, що митне оформлення ідентичного товару здійснено за рівнем митної вартості 1,0 дол. США/кг. Відповідно, рівень митної вартості у валюті контракту - евро, складає 0,8912 євро/кг.

Отже, встановлені у даній справі обставини свідчать, що в декларації, поданої країною експортером від 07.05.2015 №10103030/070515/0001378 та поданої позивачем декларації від 12.05.2015 № 702180001/2015/001146, наявні розбіжності щодо статистичної вартості товару, у зв'язку з чим у митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо правомірності заявленої декларантом митної вартості, що свідчить про обґрунтованість прийняття відповідачем спірного рішення про коригування митної вартості.

Враховуючи викладене, суди попередніх інстанції дійшли до вірного висновку про відсутність підстав задоволення позовних вимог.
З огляду на викладене та враховуючи, що за правилами частини другої статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази, судами першої та апеляційної інстанцій виконано всі вимоги процесуального законодавства, всебічно перевірено обставини справи, вирішено справу у відповідності з нормами матеріального права, постановлено обґрунтоване рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для справи. Висновки судів про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності, а тому підстав для їх перегляду з мотивів, викладених в касаційній скарзі, не вбачається.

Керуючись статтями 341, 343, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

постановив:
Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче об'єднання «Сєвєродонецький склопластик» залишити без задоволення.

Постанову Луганського окружного адміністративного суду від 07.10.2015 та ухвалу Донецького апеляційного адміністративного суду від 15.12.2015 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

В.В. Хохуляк
Л.І. Бившева 
 Т.М. Шипуліна ,
Судді Верховного Суду