ПОСТАНОВА
Іменем України

14 червня 2018 року 
Київ
справа №800/523/16
адміністративне провадження №А/9901/81/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
Головуючого судді: Васильєвої І.А.,  
суддів: Бившевої Л.І., Пасічник С.С., Юрченко В.П., Шипуліної Т.М.,
Секретар судового засідання: Горбатюк В.С.,
учасників справи:
позивача - ОСОБА_2,
представника позивача -  ОСОБА_3,
представника відповідача - Лаптієва А.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Верховної ради України про перегляд постанови Вищого адміністративного суду України від 27 березня 2017 року по справі № 800/523/16 (ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9) за позовом ОСОБА_2 до Верховної ради України про визнання протиправною та скасування постанови Верховної Ради України від 29.09.2016 року № 1604-VIII про звільнення судді, -
       
ВСТАНОВИВ:
29 вересня 2016 року ОСОБА_2 (далі - позивач, ОСОБА_2) звернулась до Вищого адміністративного суду України з позовом до Верховної Ради України (далі - відповідач, ВРУ), в якому, з урахуванням уточнень, просила визнати протиправною та скасувати постанову Верховної Ради України від 29 вересня 2016 року № 1604-VIII про звільнення ОСОБА_2 з посади судді Святошинського районного суду м. Києва у зв'язку з порушенням присяги судді (том 1 арк. справи 5-10, 65-66, 112-115, 120-121, 122-123, 135-138).
В обґрунтування позовних вимог, з врахуванням додатково наданих поясненьзазначила, що на позачерговому пленарному засіданні Верховної Ради України 29.09.2016 року було прийнято постанову № 1604-VIII «Про звільнення судді», якою ОСОБА_2 звільнено з посади судді Святошинського районного суду м. Києва у зв'язку з порушенням присяги судді.

При прийнятті вищезазначеної постанови відповідачем порушені вимоги Регламенту ВРУ, зокрема:

- пункту 2 частини 5 статті 216^1  Регламенту Верховної Ради України, а саме: не повідомлено ОСОБА_2 про засідання за три дні до засідання, не перенесений розгляд справи у зв'язку із першою неявкою, що мало наслідком незаконне звільнення, порушення права на захист та порушення принципу юридичної визначеності;

- вимоги частини 4 статті 216^1  Регламенту Верховної Ради України, а саме головуючим не здійснено обговорення обставин, підстав, оцінки доказів та висновків з обговорюваного питання, чим порушено право ОСОБА_2 на належний процес та неупереджений розгляд питання про її звільнення;

-  вимоги частини 8 статті 216^1  Регламенту Верховної Ради України щодо поіменного голосування присутніх народних депутатів, оскільки за звільнення ОСОБА_2 проголосувало 24 відсутніх народних депутати. З огляду на викладене відповідачем здійснено надмірне зловживання своїми правами в результаті дії неякісного закону, що має наслідком порушення права позивача на приватне життя, а зокрема, права не бути незаконно звільненим (том 1 арк. справи 67-69).

27 березня 2017 року постановою Вищого адміністративного суду України позовні вимоги задоволені, визнано незаконною та скасовано постанову Верховної Ради України від 29.09.2016 року № 1604-VIII «Про звільнення судді» (том 1 арк. справи 259, 260-263).

Не погодившись із зазначеною постановою суду, відповідач звернувся до Верховного Суду України із заявою про її перегляд з підстави, передбаченої пунктом 4 частини першої  статті 237 КАС України, посилаючись на те, що Верховна Рада України, приймаючи постанову від 29.09.2016 року № 1604-VIII, діяла на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (том 2 арк. справи 1-8).
Зокрема вважає, що постанова суду прийнята без належної оцінки доказів та доводів відповідача, неповного з'ясування змісту  спірних правовідносин, та з порушенням норм матеріального та процесуального права, у зв'язку з неврахуванням наступного: 

1.На вимогу Президента України, відповідно до ч. 8 статті 19 Регламенту ВРУ, 27.09.2016 року на офіційному сайті ВРУ було опубліковано розпорядження Голови ВРУ № 352 від 27.09.2016 року про скликання позачергового пленарного засідання ВРУ 29.09.2016 року, та на виконання цього розпорядження, у той же день, 27.09.2016 року за підписом першого заступника керівника апарату ВРУ Бондара П.О. на адресу Святошинського районного суду м. Києва суду надіслана урядова телеграма судді Святошинського районного суду м. Києва Чалій А.П., яку повідомлено про розгляд питання про звільнення з посади на підставі подання ВРЮ. До того ж, заявник зазначив, що ОСОБА_2 проживає та працює у м. Києві, що не потребувало тривалого часу для прибуття до приміщення ВРУ, а у позові жодним чином не обґрунтовані причини неявки ОСОБА_2 на пленарне засідання ВРУ. Крім цього, 29.09.2016 року було останнім днем повноважень ВРУ на прийняття рішень щодо призначення та звільнення з посад суддів;

2. Народні депутати, які не встигли пройти реєстрацію, мали право пройти до зали пленарних засідань та прийняти участь у голосуванні, що й відбулось у даному випадку.

3. На пленарному засіданні було оголошено про розгляд питання про звільнення суддів, та слово надавалось голові комітету ВРУ з питань правової політики і правосуддя Князевичу Р.П. та голові ВРЮ - Бенедесюку І.М. При цьому, відповідно до стенограми пленарного засідання ВРУ від 29.09.2016 року, об 11:22 год. проводилось обговорення проекту постанови № 3581-4 щодо звільнення з посади судді Чалої А.П. За це рішення проголосувало 227 народних депутатів України.

4. До того ж представник відповідача додатково зазначив, що хоча позивач та її представник не з'явились до приміщення ВРУ, проте це не завадило позивачу підготувати та подати до суду позов 29.09.2016 року.

5. Крім цього, рішення ВРЮ про внесення подання до ВРУ про звільнення ОСОБА_2 з посади за порушення присяги судді визнано законним відповідно до постанови ВСУ від 12.07.2016 року у справі № 21-1040а16.

На підставі викладеного відповідач просив суд скасувати постанову ВАС України від 27.03.2017 року, та постановити нове судове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити (том 2 арк. справи 1-8).

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ.

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 Перехідних положень КАС України у редакції Закону № 2147-VIII заяви про перегляд судових рішень Верховним Судом України в адміністративних справах, які подані та розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного адміністративного суду та розглядаються спочатку колегією у складі трьох або більшої непарної кількості суддів за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. Такі заяви розглядаються без повідомлення та виклику учасників справи, за винятком випадку, коли суд з огляду на обставини справи ухвалить рішення про інше.

На підставі наведених вище вимог підпункту 1 пункту 1 Перехідних положень КАС України, в редакції Закону № 2147-VIII, у зв'язку з початком роботи Верховного Суду, справа у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями передана до Верховного Суду, та визначено колегію суддів у складі: Васильєвої І.А., Пасічник С.С., Юрченко В.П.

Ухвалою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 29 січня 2018 року заяву про перегляд постанови передано на розгляд Великої палати Верховного Суду, яка ухвалою суду від 09.02.2018 року повернула заяву до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду для продовження розгляду у відповідній колегії.

Ухвалою суду від 3 квітня 2018 року, для забезпечення відповідності складу та рівня суду, визначеного для перегляду заяв за правилами, встановленими статтею 33 КАС України (в редакції Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII) розгляд заяви Верховної ради України про перегляд постанови Вищого адміністративного суду від 27 березня 2017 року по справі № 800/523/16 розпочато спочатку за правилами, що діяли до набрання чинності Кодексом адміністративного судочинства України в редакції Закону № 2147-VІІІ, колегією суддів у складі п'яти суддів, до якої визначено також суддів: Бившеву Л.І., Шипуліну Т.М.

17.05.2018 року позивачем на адресу суду надіслані заперечення на заяву Верховної ради України про перегляд постанови ВАС України від 27.03.2017 року, в яких позивач зазначила, що лише 28.09.2016 року о 12:00 год. до Святошинського районного суду м. Києва було здійснено телефонний дзвінок з комітету ВРУ та повідомлено про позачергове пленарне засідання, призначене на 29.09.2016 року. Керівником апарату суду того ж дня офіційно листом і телеграмою було повідомлено ВРУ про те, що суддя Чала А.П. у період з 12.09.2016 року по 30.09.2016 року перебуває у відпустці, та зв'язок з нею відсутній, у зв'язку з чим повідомити про засідання неможливо. Крім того, з 28.09.2016 року і станом на 29.09.2016 року вона перебувала на лікарняному. До того ж, позивач посилається на лист голови комітету з питань правової політики та правосуддя ВРУ - Князевича Р.П., в якому роз'яснено, що у відповідності до статті 216-1 Регламенту ВРУ, звільнення суддів ВРУ відбувається з обов'язковою участю судді, якій повідомляється про день і час засідання за три дні, суддя має право на виступ, захисника, додаткову перевірку питання. З врахуванням викладеного просила суд відмовити в задоволенні заяви про перегляд постанови ВАС України від 27 березня 2017 року (том 2 арк. справи 99-104).

Колегія суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду перевіривши матеріали справи, доводи поданої заяви, а також заперечення на заяву про перегляд встановила наступне. 

ОБСТАВИНИ СПРАВИ І ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН:
Указом Президента України від 11.11.2003 року  № 1286/2003 ОСОБА_2 призначено на посаду судді Святошинського районного суду м. Києва (том 1 арк. справи 20-22).

Постановою Верховної Ради України від 22.10.2009 року № 1683-VІ ОСОБА_2 обрано на посаду судді Святошинського районного суду м. Києва безстроково (том 1 арк. справи 23).

Відповідно до Закону України «Про відновлення довіри до судової влади в Україні» на адресу Тимчасової спеціальної комісії з перевірки суддів загальної юрисдикції надійшла заява заступника Генерального прокурора України Бачуна О.В. про порушення суддею Святошинського районного суду м. Києва Чалою А.П. норм законодавства України під час прийняття рішення про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо особи, яка була учасником масових акцій протесту в період з 21 листопада 2013 року до дня набрання чинності зазначеним законом.

22.04.2015 року, розглянувши матеріали перевірки щодо судді Святошинського районного суду м. Києва Чалої А.П. Тимчасова спеціальна комісія з перевірки суддів судів загальної юрисдикції прийняла висновок № 20/02-15, яким ухвалила визнати в діях судді Святошинського районного суду м. Києва Чалої А.П. порушення присяги та направити висновок з матеріалами перевірки до Вищої ради юстиції для розгляду і прийняття рішення (том 1 арк. справи 24-28).

05 листопада 2015 року Вища рада юстиції, розглянувши дисциплінарну справу, відкриту за висновком Тимчасової спеціальної комісії з перевірки суддів судів загальної юрисдикції прийняла рішення № 819/0/15-15 «Про внесення подання до Верховної Ради України про звільнення судді Святошинського районного суду м. Києва Чалої А.П. з посади у зв'язку з порушенням присяги судді» (том 1 арк. справи 29-34).

17 листопада 2015 року Вищою радою юстиції на розгляд Верховної Ради України внесено подання про звільнення судді Святошинського районного суду м. Києва Чалої А.П. з посади, у зв'язку з порушенням присяги судді (том 1 арк. справи 152-163).

Рішення Вищої ради юстиції від 5 листопада 2015 року № 810/0/15-15 позивач оскаржила до Вищого адміністративного суду України. 22 лютого 2016 року постановою Вищого адміністративного суду України визнано незаконним та скасовано рішення Вищої ради юстиції від 05.11.2015 року № 819/0/15-15 (том 1 арк. справи 35-37). Постановою Верховного Суду України від 12.07.2016 року скасовано постанову Вищого адміністративного суду України від 22.02.2016 року та ухвалено нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення Вищої ради юстиції від 05.11.2015 року № 819/0/15-15 - відмовлено (том 1 арк. справи 38-42).

На вимогу Президента України 29.09.2016 року скликано позачергове засідання Верховної Ради України VIII скликання, на якому було заплановано розгляд питання звільнення суддів, у тому числі ОСОБА_2 (суддю Святошинського районного суд м. Києва) (том 1 арк. справи 116, 168-169).

На позачерговому пленарному засіданні 29.09.2016 року Верховною Радою України прийнято постанову № 1604-VIII про звільнення ОСОБА_2 з посади судді Святошинського районного суду м. Києва у зв'язку з порушенням присяги судді (том 1 арк. справи 19).

Спірним питанням даної справи є незгода позивача з вищенаведеною постановою, внаслідок недотримання відповідачем при винесенні постанови вимог Регламенту ВРУ в частині: неповідомлення у встановлений строк про розгляд питання про її звільнення з посади; не відкладення першого засідання у зв'язку з її неявкою; порушення процедури голосування, та не здійснення обговорення обставин, підстав, оцінки доказів та висновків питання про звільнення, чим порушено її право на належний процес та неупереджений розгляд питання про звільнення.
Вищий адміністративний суд України, задовольняючи адміністративний позов дійшов висновку, що відповідачем порушена процедура Регламенту ВРУ в частині розгляду питання про звільнення позивача.

З приводу викладеного суд зазначає наступне.

НОРМИ ПРАВА, ЯКІ ЗАСТОСУВАВ СУД ПРИ ВИРІШЕННІ СПРАВИ.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Процедура призначення (обрання), звільнення та переведення суддів визначається Конституцією України, Законом України «Про Вищу раду юстиції» від 15.01.1998 №22/98-ВР, Законом України «Про судоустрій і статус суддів» від 07.07.2010 № 2453-VI, Регламентом Верховної Ради України, затвердженим Законом України від 10.02.2010 № 1861-VI, у редакціях, чинних на час виникнення спірних правовідносин.

Згідно з пунктом 5 частини п'ятої статті 126 Конституції України суддя звільняється з посади органом, що його обрав або призначив, у разі порушення суддею присяги.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 131 Конституції України в Україні діє Вища рада юстиції, до відання якої належить внесення подання про призначення суддів на посади або про звільнення їх з посад.

За частиною першою статті 32 Закону України «Про Вищу раду юстиції» питання про звільнення судді, зокрема, з підстави, передбаченої пунктом 5 частини п'ятої статті 126 Конституції України (порушення суддею присяги), Вища рада юстиції розглядає після надання Вищою кваліфікаційною комісією суддів України, іншого суб'єкта у випадках, визначених законом, відповідного висновку або за власною ініціативою.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 27 Закону України «Про вищу раду юстиції» Вища рада юстиції приймає такі акти як подання про звільнення суддів з посади.

Згідно з частиною шостою статті 32 Закону України «Про вищу раду юстиції» рішення щодо внесення Вищою радою юстиції подання про звільнення судді відповідно до пунктів 4, 5 та 6 частини п'ятої статті 126 Конституції України приймається шляхом таємного голосування більшістю голосів членів від конституційного складу Вищої ради юстиції.

За статтею 75 Конституції України єдиним органом законодавчої влади в Україні є парламент - Верховна Рада України.

Згідно з частинами п'ятою і дев'ятою статті 83 Конституції України порядок роботи Верховної Ради України встановлюється Конституцією України та Регламентом Верховної Ради України. 

Згідно з пунктом 2 частини другої статті 88 Конституції України Голова Верховної Ради України організовує роботу Верховної Ради України, координує діяльність її органів.

За змістом пункту 2 частини першої статті 216-1 Регламенту Верховної Ради України відповідно до статті 126 Конституції України, Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Верховна Рада України звільняє суддів, обраних Верховною Радою безстроково.

Відповідно до пунктів 1 і 5 статті 26 Регламенту Верховної Ради України перед відкриттям кожного пленарного засідання проводиться реєстрація народних депутатів особисто на підставі пред'явлення посвідчення народного депутата та підтвердження своєї присутності власноручним підписом. У залі засідань Верховної Ради України народний депутат реєструється за допомогою електронної системи в такий спосіб, що унеможливлює здійснення реєстрації замість народного депутата іншою особою. Пленарні засідання Верховної Ради відкриває, веде і закриває Голова Верховної Ради України, а в разі його відсутності - Перший заступник чи заступник Голови Верховної Ради України, крім випадків, передбачених цим Регламентом.

Згідно з абзацом другим частини четвертої статті 216-1 Регламенту Верховної Ради України  обговорення питання про звільнення судді, обраного Верховною Радою безстроково, на пленарному засіданні Верховної Ради починається з оголошення головуючим на пленарному засіданні Верховної Ради подання Вищої ради юстиції.

Відповідно до частини п'ятої статті 216-1 Регламенту Верховної Ради після доповіді суддя, питання стосовно якого розглядається, має право на виступ. При звільненні судді на підставі пунктів 4, 5 частини п'ятої статті 126 Конституції України присутність судді є обов'язковою. Такому судді має бути повідомлено про розгляд питання про його звільнення не пізніше ніж за три дні до дня проведення засідання Верховної Ради, на якому розглядатиметься це питання. Такий суддя має право на представника. У разі повторного неприбуття судді, щодо якого розглядається питання про звільнення, на засідання Верховної Ради, за умови повідомлення йому про розгляд питання про його звільнення у строк, передбачений цією частиною, таке питання може бути розглянуто за його відсутності.

За частиною шостою статті 216-1 Регламенту Верховної Ради України кожний народний депутат має право ставити запитання доповідачу та безпосередньо судді чи його представнику, висловлювати свою думку, надавати письмові матеріали.

Згідно з частиною сьомою статті 216-1 Регламенту Верховної Ради України за наявності зауважень до подання про звільнення судді, що потребують додаткової перевірки органом, що вніс таке подання, голосування щодо звільнення судді не проводиться. Повторний розгляд такого подання здійснюється за умов перевірки органом, що вніс подання, обставин, щодо яких висловлено зауваження, і повідомлення цим органом про результати такої перевірки та невідкликання внесеного подання.

Відповідно до частини восьмої статті 216-1 Регламенту Верховної Ради України рішення про звільнення судді приймається відкритим поіменним голосуванням і оформлюється постановою Верховної Ради. Голосування про звільнення суддів може проводитися списком, а з підстав, передбачених пунктами 4, 5, 6 частини п'ятої статті 126 Конституції України, - щодо кожного судді окремо.

За частиною дев'ятою статті 216-1 Регламенту Верховної Ради України у разі неодержання необхідної для прийняття рішення кількості голосів народних депутатів за звільнення з посади судді, обраного безстроково, з підстав, передбачених пунктами 4, 5, 6 частини п'ятої статті 126 Конституції України, проводиться повторне голосування.

Відповідно до частини першої статті 56 Регламенту Верховної Ради України протокол, стенограма, стенографічний бюлетень пленарного засідання Верховної Ради є офіційними документами, що підтверджують процес обговорення і прийняття рішень Верховною Радою. Вони надаються народним депутатам для ознайомлення за їх письмовими зверненнями до керівника Апарату Верховної Ради.

ОЦІНКА СУДУ.

Щодо доводів заявника про належне повідомлення позивача про розгляд питання про звільнення судді з посади:

Аналіз вищенаведених положень Регламенту Верховної Ради України дає підстави для висновку про те, що присутність судді при першому розгляді питання про його звільнення є обов'язковою умовою розгляду Верховною Радою України такого питання. Такому судді має бути повідомлено про розгляд питання про його звільнення не пізніше ніж за три дні до дня проведення засідання. Лише повторне неприбуття належно повідомленого судді дозволяє Верховній Раді України розглянути питання про звільнення судді з посади за його відсутності.

Як встановлено судами, 27 вересня 2016 року прес-служба Апарату Верховної Ради України на сайті Верховної Ради України, відповідно до пункту 1 Розпорядження від 27.09.2016 року № 352, розмістила інформацію із запрошенням для участі суддів у розгляді на пленарному засіданні питання про звільнення суддів, у тому числі і позивача.

Комітетом Верховної Ради України з питань правової політики та правосуддя 28.09.2016 року о 12.20 на адресу Святошинського районного суду м. Києва було передано телефонограму про розгляд подання Вищої ради юстиції про звільнення (у тому числі ОСОБА_2) з посади судді за порушення присяги на пленарному засіданні Верховної Ради України 29.09.2016 року (том 1 арк. справи 51).

Святошинський районний суд м. Києва 28.09.2016 року о 16.04 год. факсом повідомив Комітет Верховної Ради України з питань правової політики та правосуддя про те, що повідомити суддю Святошинського районного суду м. Києва Чалу А.П. про обов'язкову присутність на позачерговому пленарному засіданні 29.09.2016 року не виявляється можливим, оскільки з 12.09.2016 року по 30.09.2016 року вона перебуває у щорічній відпустці і зв'язок з нею відсутній (том 1 арк. справи 52).

Також на адресу Верховної Ради України Святошинським районним судом  м. Києва 28.09.2016 року о 17.55 год. було направлено телеграму про те, що суддя Чала А.П. не повідомлена про засідання 29.09.2016 року, так як вона знаходиться у відпустці (том 1 арк. справи 54).

Крім цього в матеріалах справи є належним чином засвідчена копія наказу від 31 серпня 2016 року про надання додаткової відпустки ОСОБА_2 за 2015 рік тривалістю 15 календарних дні з 16 вересня 2016 року по 30 вересня 2016 року (том 1 арк. справи 49). 

Крім цього, в матеріалах справи є лист Голови комітету з питань правової політики та правосуддя ВРУ - Князевича Р.П., в якому викладено, що у відповідності до статті 216-1 Регламенту ВРУ, звільнення суддів Верховною радою України відбувається з обов'язковою участю судді, якій повідомляється про день і час засідання за три дні, суддя має право на виступ, захисника, додаткову перевірку питання (том 1 арк. справи 56).

Суд зазначає, що невиконання відповідачем вимог частини п'ятої статті 216-1 Регламенту Верховної Ради про обов'язкове повідомлення судді про проведення засідання, на якому розглядатиметься питання про звільнення цього судді, не пізніше ніж за три дні до дня засідання, призвело до порушення права позивача на участь у процесі прийняття рішення та надання пояснень з приводу поставленого на обговорення питання про її звільнення.

До того ж, як вказувалось судом вище, лише при повторному неприбутті належно повідомленого судді дозволяє Верховній Раді України в рамках Регламенту розглянути питання про звільнення судді з посади за його відсутності.

Вказані докази у сукупності підтверджують, що відповідачем не дотримані вимоги абзацу 2 частини 5 статті 216^1  Регламенту Верховної Ради України, оскільки позивач не була повідомлена відповідачем про розгляд питання про її звільнення за три дні до засідання Верховної Ради України 29.09.2016 року.

Таким чином, враховуючи викладене, суд погоджується з висновком суду першої інстанції, про недотримання відповідачем процедури повідомлення судді про розгляд питання про звільнення, встановленої Регламентом ВРУ.

Суд не приймає посилання відповідача на законність постанови ВРУ, внаслідок того, що рішення ВРЮ про внесення подання до ВРУ визнано законним у відповідності до постанови ВСУ від 12.07.2016 року у справі № 21-1040а16, оскільки предметом даної справи є виключно дотримання відповідачем порядку прийняття постанови про звільнення, встановленого Регламентом ВРУ. 

До того ж доводи заявника з приводу того, що неприбуття на засідання ради не завадило позивачу підготувати та подати позов до суду, не є обґрунтованими, оскільки підготовка та подання позову до суду є власним волевиявленням та правом особи на захист порушених прав, і жодним чином не стосується спірного питання даної справи.

Щодо процедури позачергового пленарного засідання п'ятої сесії восьмого скликання.

Частина 8 статті 19 Регламенту Верховної Ради України встановлює, що у невідкладних випадках у період між пленарними засіданнями під час сесії Верховної Ради України на вмотивовану вимогу осіб, які згідно з Конституцією України мають право вимагати скликання позачергової сесії Верховної Ради України, а також за пропозицією Погоджувальної ради (пункт 4 частини 14 статті 73 Регламенту) Голова Верховної Ради України не пізніше як у триденний строк скликає позачергове засідання Верховної Ради України. З цього приводу Суд звертає увагу, що оцінку правомірності процедури проведення позачергового пленарного засідання п'ятої сесії восьмого скликання надано у справі № 800/114/17 (постанова ВСУ від 26.09.2017 року).

Щодо доводів про Порядок реєстрації та голосування.

Суд не приймає доводи позивача «про порушення депутатами Верховної Ради України порядку реєстрації та голосування на пленарному засіданні, внаслідок того, що за прийняте рішення проголосували 24 депутати, які не брали участі у справі», оскільки вони спростовуються тим, що 264 депутати були зареєстровані станом на 10:06:45 29.09.2016 року, проте, як вбачається з витягу з результатів поіменного голосування № 8 за проект постанови про звільнення судді № 3581-4 проголосувало 227 народних депутатів о 12:13:51 год. (том 1 арк. справи 70-74).

До того ж, доводи позивача про порушення відповідачем вимог частини четвертої статті 216-1 Регламенту Верховної Ради України, якими передбачено, що обговорення питання про звільнення судді, обраного Верховною Радою безстроково, на пленарному засіданні Верховної Ради починається з оголошення головуючим на пленарному засіданні Верховної Ради подання Вищої ради юстиції, підтверджуються витягом зі стенограми позачергового засідання від 29.09.2016 року, згідно з яким, головуючим у вступній частині оголошено, що, до ВРУ надійшли подання ВРЮ про звільнення суддів та об 11:22 год. проводилось обговорення проекту постанови № 3581-4 щодо звільнення з посади судді Чалої А.П. (том 1 арк. справи 149-151). При цьому, відповідно до частини першої статті 56 Регламенту Верховної Ради України протокол, стенограма, стенографічний бюлетень пленарного засідання Верховної Ради є офіційними документами, що підтверджують процес обговорення і прийняття рішень Верховною Радою. 

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідач не надав жодного доказу на спростування встановлених судами обставин недотримання відповідачем вимог Регламенту Верховної Ради України. 

З огляду на зміст та юридичну природу обставин, описаних у позовній заяві, Вищий адміністративний суд України дійшов правильного висновку про задоволення позову, у зв'язку з порушенням відповідачем норм Регламенту ВРУ при прийнятті постанови про звільнення судді з посади.

Відповідно до ч. 1 статті 244 КАС України в редакції Закону України № 2136-VIII від 13.07.2017 року) суд відмовляє у задоволенні заяви, якщо обставини, які стали підставою для перегляду справи, не підтвердилися або норма права у рішенні, про перегляд якого подана заява, застосована правильно.

На підставі викладеного, керуючись підпунктом 1 пункту 1 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України у редакції, згідно із Законом України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII, статтями 235-242, 242, 244 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції Закону України № 2136-VIII від 13.07.2017 року), Верховний Суд, - 

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви Верховної ради України про перегляд постанови Вищого адміністративного суду України від 27 березня 2017 року по справі № 800/523/16 за позовом ОСОБА_2 до Верховної ради України про визнання протиправною та скасування постанови Верховної Ради України від 29.09.2016 року № 1604-VIII про звільнення судді, - відмовити. 
Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає. 
Постанова у повному обсязі складена 19 червня 2018 року.

Головуючий суддя: | І.А. Васильєва
Судді: | Л.І. Бившева  С.С. Пасічник
| В.П. Юрченко  Т.М. Шипуліна