Постанова
Іменем України
 
13 червня 2018 року 
м. Київ
 
справа № 524/7181/16-ц
провадження № 61-2787св18
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого - Стрільчука В. А.,
суддів: Карпенко С. О., Кузнєцова В. О. (суддя-доповідач), Олійник А. С., Усика Г. І., 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_3,
відповідачі: Державне підприємство «СЕТАМ», Автозаводський відділ державної виконавчої служби міста Кременчука Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, ОСОБА_4, 
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_3 на рішення Апеляційного суду Полтавської області від 16 листопада 2017 року у складі колегії суддів: Лобова О. А., Хіль Л. М., Триголова В. М.
ВСТАНОВИВ:
У вересні 2016 року ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до Державного підприємства «СЕТАМ» (далі - ДП «СЕТАМ»), Автозаводського відділу державної виконавчої служби міста Кременчука Головного територіального управління юстиції у Полтавській області (далі - Автозаводський ВДВС міста Кременчука ГТУЮ у Полтавській області), ОСОБА_4 про визнання недійсними та скасування електронних торгів по реалізації нежитлового приміщення, визнання недійсними, незаконними і скасування протоколу проведення електронних торгів та актів про реалізацію предмета іпотеки.
Позовні вимоги мотивовані тим, що електронні торги з продажу належного їй нежитлового приміщення кафе-бару «ІНФОРМАЦІЯ_1» проведені з порушенням вимог Закону України «Про виконавче провадження», Тимчасового порядку, який визначає процедуру проведення торгів, зокрема, її не було повідомлено належним чином про оцінку майна державним виконавцем, призначення та проведення електронних торгів, переоцінку та уцінку цього майна, уповноважені службові особи не пересвідчилися чи отримала вона будь-які повідомлення про будь-які дії державного виконавця та ДП «СЕТАМ», пов'язані з реалізацією належного їй майна.
Позивач зазначала, що про проведення електронних торгів їй стало відомо вже після ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження.
Крім того позивач вказувала, що з протоколу проведення електронних торгів від 03 серпня 2016 року вбачається, що в торгах прийняв участь лише один учасник, а з акту Автозаводського ВДВС міста Кременчука ГТУЮ у Полтавській області вбачається, що учасників було двоє, і, встановивши наявність розбіжностей, державний виконавець склав новий акт щодо реалізації предмета іпотеки від 22 вересня 2016 року, який датовано 01 вересня 2016 року, та направлено для підписання ДП «СЕТАМ», що додатково свідчить, на думку позивача, про незаконність торгів.
З урахуванням уточнених позовних вимог, позивач просила визнати недійсними та скасувати торги, які проведені 03 серпня 2016 року, з реалізації належного їй нежитлового приміщення кафе-бару «ІНФОРМАЦІЯ_1», що розташований за адресою: АДРЕСА_1; визнати незаконними і скасувати протокол № 188162 проведення електронних торгів від 03 серпня 2016 року з реалізації спірного  нежитлового приміщення кафе-бару «ІНФОРМАЦІЯ_1»;  визнати недійсними та скасувати акт про реалізацію предмета іпотеки, складений 22 вересня 2016 року, який датовано 01 вересня 2016 року, а саме: нежитлового приміщення загальною площею 62,3 кв.м, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 і належить їй на праві власності, складений державним виконавцем Автозаводського ВДВС міста Кременчука ГТУЮ у Полтавській області Загребельним А. Ю.
Рішенням Автозаводського районного суду м. Кременчука від 23 серпня 2017 року позов ОСОБА_3 задоволено частково. 
Визнано недійсними та скасовано електронні торги, які були проведені 03 серпня 2016 року, з реалізації належного ОСОБА_3 нежитлового приміщення кафе-бару «ІНФОРМАЦІЯ_1», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. 
Визнано недійсним та скасовано протокол № 188162 проведення електронних торгів від 03 серпня 2016 року з реалізації належного ОСОБА_3 нежитлового приміщення кафе-бару «ІНФОРМАЦІЯ_1», що знаходиться за адрсеою: АДРЕСА_1. 
Визнано недійсним та скасовано акти про реалізацію предмета іпотеки без номерів від 01 вересня 2016 року, від 22 вересня 2016 року, який датовано 01 вересня 2016 року, а саме: нежитлового приміщення загальною площею 62,3 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 і належить на праві власності ОСОБА_3, складені державним виконавцем Автозаводського ВДВС м. Кременчук ГТУЮ у Полтавській області Зегребельним А. Ю. 
Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.
Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що позивачем доведено обставини щодо неповідомлення її про оцінку та уцінки вартості майна, про призначення і проведення електронних торгів, невиконання відповідачем ДП «СЕТАМ» вимог щодо публікації в друкованих засобах масової інформації за місцем розташування майна, що було передане на реалізацію. 
Крім того, судом першої інстанції було взято до уваги те, що майно позивача продане лише з третіх торгів з проведенням максимально допустимої уцінки та за початковою ціною торгів без жодного її підвищення і за участю лише одного учасника торгів, а також, що державний виконавець не мав права виправляти помилки у акті від 01 вересня 2016 року у спосіб, яким це було зроблено 22 вересня 2016 року.
Рішенням Апеляційного суду Полтавської області від 16 листопада 2017 року рішення суду першої інстанції скасовано та ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_3 відмовлено. 
Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.
Рішення апеляційного суду мотивоване тим, що позивача було належним чином повідомлено про проведення електронних торгів з реалізації арештованого майна. Апеляційний суд при цьому зауважив, що державний виконавець надіслав позивачеві повідомлення про оцінку арештованого майна за двома адресами. Один лист повернувся не врученим у зв'язку зі сплином строку зберігання поштового відправлення. Щодо іншого листа, то державний виконавець отримав повідомлення про вручення поштового відправлення з відміткою про його отримання іншою особою ніж позивач. Та обставина, що лист був вручений іншій особі, а не позивачеві не свідчить про порушення державним виконавцем вимог частини третьої статті 58 Закону України «Про виконавче провадження».
Крім того, відмовляючи у задоволенні позовних вимог, апеляційний суд виходив з того, що реалізація належного позивачеві нерухомого майна, яке перебувало в іпотеці, здійснена в порядку виконання судових рішень про стягнення з неї заборгованості, у тому числі за кредитними договорами, за відсутності рішення суду про звернення стягнення на іпотечне майно, а тому до спірних правовідносин правила частини третьої статті 43 Закону України «Про іпотеку» щодо письмового повідомлення боржника не можуть бути застосовані. 
Разом з цим, за змістом положень Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів діяв у редакції, затвердженій наказом Міністерства юстиції України № 2710/5 від 22 грудня 2015 року (далі - Порядок), зокрема, пунктів 5-7 розділу п'ятого, розділів дев'ятого, одинадцятого, не заборонено проведення електронних торгів за участю лише одного учасника та продаж арештованого майна за мінімальною ціною після проведення його уцінок відповідно до Закону України «Про виконавче провадження».   
У касаційній скарзі ОСОБА_3 просить скасувати рішення суду апеляційної інстанції, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права і порушення норм процесуального права, і залишити в силі рішення суду першої інстанції.
Касаційна скарга мотивована тим, що апеляційний суд не звернув належної уваги на те, що електронні торги повинні були відбуватись відповідно до положень Тимчасового порядку, а не особливостей передбачених Законом України «Про іпотеку». Організатором електронних торгів не було належним чином опубліковано повідомлення про проведення таких торгів у місцевих друкованих засобах інформації  за місцем розташування спірного майна. При проведенні спірних торгів відповідачем ДП «СЕТАМ» було порушено положення Закону України «Про іпотеку» та вимоги пункту 3 Порядку, що призвело до мінімізування кола потенційних покупців та уцінки спірного майна, яку можна було б уникнути, якби оголошення друкувались саме у місцевій пресі міста Кременчука Полтавської області. 
Крім того, заявник зазначає, що реалізація спірного майна була проведена на виконання рішення суду про стягнення з неї заборгованості, при цьому рішення про звернення стягнення на спірне майно, як предмет іпотеки, судом не ухвалювалось, а отже участь у електронних торгах повинно було брати не менше  ніж два учасники таких торгів.
22 січня 2018 року ухвалою судді Верховного Суду відкрито касаційне провадження у цій справі.
У лютому 2018 року Автозаводський ВДВС міста Кременчука ГТУЮ у Полтавській області на адресу Верховного Суду засобом поштового зв'язку надіслав відзив на касаційну скаргу, у якому просив залишити рішення суду апеляційної інстанції без змін, а касаційну скаргу без задоволення. 
У березні 2018 року від відповідачів ОСОБА_4 та ДП «СЕТАМ» на адресу Верховного Суду засобом поштового зв'язку надійшли також відзиви на касаційну скаргу, у якому вони просили залишити рішення суду апеляційної інстанції без змін, а касаційну скаргу без задоволення.
15 березня 2018 року ухвалою Верховного Суду цю справу призначено до судового розгляду.
Перевіривши доводи касаційної скарги та матеріали справи, колегія суддів дійшла наступних висновків.
У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до частини третьої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
Частиною першою статті 400 ЦПК України передбачено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Судами встановлено, що на виконанні у Автозаводському ВДВС міста Кременчука ГТУЮ у Полтавській області перебувають виконавчі провадження № 36952608, № 36953359, № 36953017, № 35795425, № 51001700,  з примусового виконання судових рішень до про стягнення з ОСОБА_3 заборгованості. 
Згідно з даними облікової картки на зведене виконавче провадження № ЄДРВП 37251513 загальна сума заборгованості ОСОБА_3 у зведеному виконавчому провадження станом на 04 листопада 2016 року становила 1 044 575,44 грн.
Також судами встановлено, що нежитлове приміщення належне позивачеві було описано та арештовано, що підтверджується актами опису й арешту майна, складених 02 грудня 2010 року та 25 березня 2013 року державним виконавцем Автозаводського ВДВС Кременчуцького МУЮ Ніколаєвою Ю.В. та ОСОБА_8
Відповідно до зведеного виконавчого провадження № 37251513, позивачем 25 березня 2013 року подано заяву, у якій вона повідомила адресу фактичного проживання та зазначила, що працює приватним підприємцем, рухомого майна не має, натомість у її власності перебуває кафе «ІНФОРМАЦІЯ_1» 62,3 кв.м. Просить звернути стягнення на іпотечне майно, а саме нежитлове приміщення 62,3 кв.м, яке розташоване  по АДРЕСА_1, кафе «ІНФОРМАЦІЯ_1».
Постановою старшого державного виконавця Меренкова Д. О. 20 серпня 2014 року зобов'язано Центр незалежної оцінки та експертизи надати письмовий висновок, звіт про оцінку майна позивача, а саме нежитлового приміщення кафе-бару «ІНФОРМАЦІЯ_1» загальною площею 62,3 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. В цей же день цю постанову направлено боржникові (позивачеві) до відому.
Звіт про незалежну оцінку цього майна позивача складено ПП «Центр незалежної оцінки та експертизи» 01 березня 2016 року за № 201, з яким було укладено договір на надання послуг з проведення оцінки арештованого майна від 27 травня 2016 року № 24/15, де сторонами договору є Головне територіальне управління юстиції у Полтавській області, ПП «Центр незалежної оцінки та експертизи» та Автозаводський відділ державної виконавчої служби по місту Кременчуку Кременчуцького МУЮ. Вартість спірного нерухомого майна згідно з цим звітом склала 609 000,00 грн без ПДВ.
Звіт про оцінку майна надійшов до Автозаводського ВДВС міста Кременчука ГТУЮ у Полтавській області 12 квітня 2016 року за вх. № 6487.
13 квітня 2016 року за вих. № 17597 головним державним виконавцем Автозаводського ВДВС Роткевич І. В. направлено повідомлення сторонам зведеного виконавчого провадження про визначену вартість спірного майна.
26 квітня 2016 року державним виконавцем направлено до ДП «СЕТАМ» пакет документів на реалізацію спірного арештованого майна позивача.
20 квітня 2016 року за № 1565/19-18-16 організатором торгів - ДП «СЕТАМ», здійснено інформаційні повідомлення про майно, яке підлягало реалізації з електронних торгів, місце його знаходження, дату, час та місце проведення електронних торгів з реалізації арештованого майна 25 травня 2016 року - 27 травня 2016 року з початковою ціною продажу майна 609 000,00 грн, номер лота, у тому числі у друкованих засобах масової інформації, а також шляхом направлення відповідних повідомлень Автозаводському ВДВС по місту Кременчуку ГТУЮ у Полтавській області та сторонам виконавчого провадження.
 12 травня 2016 року в газеті «Полтавський вісник» (місто Полтава) та «Жовта газета» (місто Полтава) опубліковано оголошення ДП «СЕТАМ» про проведення торгів.
25 травня 2016 року - 27 травня 2016 року електронні торги по лоту №144958 не відбулись, про що системою сформовано протокол проведення електронних торгів від 27 травня 2016 року № 169535.
31 травня 2016 року державним виконавцем проведено першу уцінку майна позивача у зв'язку з тим, що торги, призначені на 25 травня 2016 року - 27 травня 2016 року, не відбулися внаслідок відсутності допущених учасників торгів. Уцінка проведена на 20% від визначеної вартості, про що складено акт уцінки і сума уцінки склала 121 800,00 грн, а вартість майна після уцінки 48 7200,00 грн.
Листом від 01 червня 2016 року за № 26242 Автозаводський ВДВС міста Кременчука ГТУЮ у Полтавській області повідомив сторони виконавчого провадження та ДП «СЕТАМ» про уцінку нежитлового приміщення кафе-бару «ІНФОРМАЦІЯ_1» загальною площею 62,3 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.
Листом від 06 червня 2016 року за № 2385/19-18-16 ДП «СЕТАМ» повідомило учасників виконавчого провадження та виконавчу службу про призначення повторних електронних торгів з реалізації арештованого майна на 29 червня 2016 року - 01 липня 2016 року з початковою ціною продажу після уцінки в розмірі 487 200,00 грн. 
09 червня 2016 року в газеті «Полтавська думка» опубліковано оголошення ДП «СЕТАМ» про проведення торгів.
29 червня 2016 року - 01 липня 2016 року електронні торги по лоту №144958 також не відбулись, про що системою сформовано протокол проведення електронних торгів від 01 липня 2016 року № 179015.
02 липня 2016 року державним виконавцем проведено повторну уцінку майна позивача у зв'язку з тим, що торги, призначені на 29 червня 2016 року - 01 липня 2016 року, не відбулися внаслідок відсутності допущених учасників торгів. Уцінка проведена на 50% від первісної вартості спірного нерухомого майна, про що складено акт уцінки, вартість майна після уцінки склала 304 500,00 грн. 
Листом від 12 липня 2016 року за № 3018/19-18-16 ДП «СЕТАМ» повідомило учасників виконавчого провадження та виконавчу службу про призначення втретє електронних торгів з реалізації арештованого майна на 01 серпня 2016 року - 03 серпня 2016 року з початковою ціною продажу 304 500,00 грн.
14 липня 2016 року в газеті «Полтавський вісник» та «Жовта газета» опубліковано оголошення ДП «СЕТАМ» про проведення торгів.
01 серпня 2016 року - 03 серпня 2016 року відбулись треті електронні торги з реалізації арештованого майна позивача, про що системою сформовано протокол проведення електронних торгів від 03 серпня 2016 року № 188162.
01 серпня 2016 року ОСОБА_4 сплатила гарантійний внесок в сумі 15 225,00 грн., зазначений на сайті «Система електронних торгів арештованим майном «СЕТАМ» для лоту № 160023: нерухоме майно нежитлове приміщення «кафе-бар «ІНФОРМАЦІЯ_1», загальною площею 62,3 кв.м, зі стартовою ціною лоту 304 500,00 грн, за допомогою системи електронних платежів на рахунок, зазначений на сайті ДП «СЕТАМ». Після підтвердження отримання гарантійного внеску, система в автоматичному режимі перевірила дані ОСОБА_4, підтвердила отримання гарантійного внеску і остання була допущена до торгів. 
03 серпня 2016 року ДП «СЕТАМ» складено протокол проведення електронних торгів № 188162, копія якого надійшла до Автозаводського ВДВС міста Кременчука ГТУЮ у Полтавській області 29 серпня 2016 року за вх. № 14207. 
Переможцем торгів визнано відповідача ОСОБА_4
01 вересня 2016 року державним виконавцем Автозаводського ВДВС міста Кременчука ГТУЮ у Полтавській області ЗагребельнимО. М. на підставі отриманого протоколу проведення електронних торгів складено протокол про реалізацію предмета іпотеки за участю двох учасників. Акт затверджений начальником відділу та скріплений його печаткою.
01 вересня 2016 року за вих. № 45653 зазначений акт направлений організаторові прилюдних торгів - ДП «СЕТАМ» відповідно до вимог частини третьої статті 47 Закону України «Про іпотеку».
Постановою начальника цього ВДВС від 22 вересня 2016 року при перевірці зведеного виконавчого провадження протокол про електронні торги від 01 вересня 2016 року було скасовано без внесення виправлень.
22 вересня 2016 року з врахуванням постанови начальника ВДВС державним виконавцем складено протокол про електронні торги із зазначенням одного учасника торгів, але датованим 01 вересня 2016 року.
За змістом статті 1 Закону України «Про виконавче провадження» (у редакції, чинній на момент проведення електронних торгів) виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню (далі - рішення).
Примусова реалізація заставленого майна як стадія виконавчого провадження є сукупністю правовідносин (урегульованих Законом України «Про виконавче провадження», ЦК України та іншими нормативно-правовими актами), що в процесі примусового виконання виникають і реалізуються між органами й посадовими особами, які здійснюють примусову реалізацію судових рішень, та особами, які беруть участь у виконавчому провадженні чи залучаються до проведення виконавчих дій відповідно до Закону.
Згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.
Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.
Відповідно до частини четвертої статті 41 Конституції Україниніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Відповідно до частини першої статті 3 ЦПК України 2004 року, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Частиною першою статті 15 ЦК Українивизначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.
Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п'ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв'язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства. 
Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. 
Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.
Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів.
Така правова позиція висловлена Верховним Судом України в постанові від  25 листопада 2015 року № 6-1749цс15. 
Крім того, у вказаній постанові зазначено про необхідність дослідження судом обставини відносно того чи впливають порушення допущені при підготовці та проведенню прилюдних торгів на права позивача.
Згідно з частиною сьомою статті 51 Закону України «Про виконавче провадження», в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється державним виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку».
Відповідно до частини першої статті 33 Закону України «Про іпотеку», в редакції на час виникнення спірних правовідносин у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону. 
Частиною третьою статті 33 Закону України «Про іпотеку» визначено, що звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.
Частиною третьою статті 62 Закону України «Про виконавче провадження» (у редакції на момент проведення електронних торгів) передбачено, що майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними статтею 58 цього Закону. 
Згідно з частиною першою статті 58 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден державний виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання, який провадить свою діяльність відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». 
У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно або якщо боржник чи стягувач заперечує проти передачі арештованого майна боржника для реалізації за ціною, визначеною державним виконавцем, державний виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання для проведення оцінки майна. Витрати, пов'язані з призначенням суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання, несе сторона, яка оспорює вартість майна, визначену державним виконавцем. 
Державний виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки, вони мають право подати державному виконавцю заперечення в десятиденний строк з дня надходження повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна рекомендованим листом за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим державним виконавцем. 
У разі заперечення однією із сторін проти результатів оцінки, проведеної суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання, державний виконавець призначає рецензування звіту про оцінку майна. Витрати, пов'язані з рецензуванням звіту, несе сторона, яка заперечує проти результатів оцінки. У разі незгоди з оцінкою, визначеною за результатами рецензування, сторони мають право оскаржити її в судовому порядку в десятиденний строк з дня отримання відповідного повідомлення. 
Звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним протягом шести місяців з дня його підписання суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.
Згідно з пунктом 3 розділу сьомого Порядку, реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Закону України «Про іпотеку».
Електронні торги з реалізації предмета іпотеки проводяться в двомісячний строк з дня одержання організатором заявки державного виконавця на реалізацію арештованого майна.
Організатор зобов'язаний не пізніше ніж за п'ятнадцять днів до початку проведення електронних торгів з реалізації предмета іпотеки опублікувати принаймні у двох місцевих (за місцем розташування предмета іпотеки) друкованих засобах масової інформації повідомлення про проведення електронних торгів. У повідомленні зазначаються інформація про дату і час проведення електронних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення електронних торгів, та інша необхідна інформація.
Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення електронних торгів у засобах масової інформації організатор письмово повідомляє державного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна.
У матеріалах справи наявні докази публікації про проведення електронних торгів в двох місцевих засобах масової інформації, зокрема, є відомості про те, що такі публікації були надруковані у газетах «Жовта газета», «Полтавський вісник» і «Полтавська думка», жодних доказів, що ці друковані видання не розповсюджуються у місті Кременчуку Полтавської області позивачем не надано.
Крім того, суд доходить висновку і про належність та допустимість доказів щодо повідомлення  позивача про проведення електронних торгів. 
Відповідно до пункту 3 Розділу ІІІ Порядку, організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на другий робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, що підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з Єдиним державним реєстром виконавчих проваджень тощо).
Після внесення лота до системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення торгів, реєстрації учасників, огляду майна.
Дата початку проведення електронних торгів призначається на наступний після закінчення зазначених строків день та відображається в інформаційному повідомленні, яке розміщується на веб-сайті автоматично після внесення інформації про лот у систему.
Таким чином, на організатора торгів не покладався обов'язок письмово повідомляти боржника у виконавчому провадженні про призначення торгів і подальший перебіг цих торгів, а також пересвідчуватися в отриманні таких повідомлень боржником. 
Згідно з розділом дев'ятим Порядку, у разі якщо електронні торги не відбулися, нереалізоване майно (лот), яке (який) виставлялося (виставлявся) на електронні торги, підлягає уцінці (повторній уцінці).
Уцінка (повторна уцінка) майна, в тому числі майна, визначеного розділами шостим, сьомим цього Порядку, проводиться відповідно до статті 62 Закону України «Про виконавче провадження».
Державний виконавець, який отримав протокол електронних торгів, що не відбулися, зобов'язаний провести уцінку (повторну уцінку) майна протягом п'яти робочих днів з дня отримання протоколу електронних торгів.
Уцінка майна, яке швидко псується, здійснюється протягом одного робочого дня з дня отримання протоколу електронних торгів.
Товари, на які згідно із законодавством установлено мінімальні ціни, можуть бути уцінені лише до розміру мінімальної ціни.
Не пізніше наступного робочого дня після проведення уцінки (повторної уцінки) майна державний виконавець направляє Організатору інформацію про проведення уцінки (повторної уцінки) та копію відповідного акта для внесення інформації про проведення повторних (у разі реалізації предмета іпотеки - других (третіх)) електронних торгів у Систему не пізніше наступного робочого дня з дня отримання відповідного акта.
Повторні (треті) електронні торги проводяться у строки, передбачені пунктом 3 розділу третього цього Порядку, а майна, що швидко псується, - у строки, визначені пунктом 2 розділу сьомого цього Порядку, згідно з вимогами, визначеними цим Порядком. Вартість майна, зазначена в уцінці (повторній уцінці), є стартовою ціною реалізації майна на повторних електронних торгах.
Другі (треті) електронні торги предмета іпотеки проводяться в місячний строк з дати проведення перших (других) електронних торгів відповідно.
Згідно з частиною п'ятою статті 62 Закону України «Про виконавче провадження»передбачено, що не реалізоване на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах протягом двох місяців майно підлягає уцінці державним виконавцем, що проводиться в десятиденний строк з дня визнання прилюдних торгів чи аукціону такими, що не відбулися, або закінчення двомісячного строку реалізації майна на комісійних умовах. Майно може бути уцінене не більш як на 30 відсотків. У разі нереалізації майна в місячний строк з дня проведення уцінки воно повторно уцінюється в такому самому порядку, але не більш як на 50 відсотків початкової вартості майна. 
Переглядаючи рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку та перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, апеляційний суд, дотримуючись вимог статей 303, 315 ЦПК України 2004 року, правильно визначився з характером спірних правовідносин, встановив у повному обсязі фактичні обставин справи, що мають суттєве значення для її вирішення з урахуванням наданих сторонами доказів та дійшов правильного висновку про відмову у задоволенні позовних вимог. 
Відмовляючи у задоволенні позовних, апеляційний суд обґрунтовано виходив з того, що реалізація належного позивачеві нерухомого майна, яке перебувало в іпотеці, здійснена в порядку виконання судових рішень про стягнення з неї заборгованості, у тому числі за кредитними договорами, за відсутності рішення суду про звернення стягнення на іпотечне майно, а тому до спірних правовідносин правила частини третьої статті 43 Закону України «Про іпотеку» щодо письмового повідомлення боржника не можуть бути застосовані. 
Разом з цим апеляційний суд дійшов правильного висновку про те, що у такому випадку участь у електронних торгах може приймати як один учасник, так і кілька, що не суперечить положенням Порядку.
З урахуванням наведеного Верховний Суд дійшов висновку, що рішення суду апеляційної інстанції ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, а доводами касаційної скарги ці висновки не спростовуються.
 
Відповідно до частини першої статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.
 
Керуючись статтями 400, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення .
Рішення Апеляційного суду Полтавської області від 16 листопада 2017 року залишити без змін.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Головуючий | В. А. Стрільчук
Судді: | С. О. Карпенко
| В. О. Кузнєцов
| А. С. Олійник
| Г. І. Усик