ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2018 року 
м. Київ

Справа №  924/1235/16 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Вронська Г.О. - головуюча, Баранець О.М., Студенець В.І., 

за участю секретаря судового засідання Варави Ю.В.,

представників учасників справи: 
позивача: не з'явився,
відповідача-1: ОСОБА_4,
відповідача-2: не з'явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Шепетівський гранкар'єр "Пронекс" 

на рішення Господарського суду Хмельницької області  
у складі судді Смаровоз М.В.
від 01.03.2017 та
на постанову Рівненського апеляційного господарського суду 
у складі колегії суддів: Петухов М.Г., Бучинська Г.Б., Гудак А.В.
від 19.06.2017

за позовом  Приватного акціонерного товариства "Шепетівський гранкар'єр "Пронекс"
до 1. ОСОБА_5, 2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Шепетівський гранкар'єр "Пронекс" 
про визнання недійсним договору,

ІСТОРІЯ СПРАВИ
Короткий зміст позовних вимог
1.          Приватне акціонерне товариство "Шепетівський гранкар'єр "Пронекс" (далі - Позивач) звернулось до господарського суду з позовом до ОСОБА_5 (далі - Відповідач-1) та Товариства з обмеженою відповідальністю "Шепетівський гранкар'єр "Пронекс" (далі - Відповідач-2, Товариство) про визнання недійсним договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі Товариства від 02.11.2015 (далі - Договір). 
2.          Позивач вважає Договір таким, що порушує його корпоративні права, не відповідає внутрішній волі продавця, оскільки вчинений із порушенням встановленого законом та статутом порядку,  з перевищенням керівником Позивача повноважень. 
3.          Позивач послався на відсутність рішення наглядової ради як обов'язкової умови для укладення Договору з його боку, а також порушення положень статті 71 Закону України "Про акціонерні товариства".
4.          У додаткових поясненнях у справі Позивач зазначив, що рішення загальних зборів його учасників, оформлене протоколом №1 від 29.04.2015 не є підставою для висновку про наявність у голови правління Позивача повноважень на підписання Договору. Також Позивач наголошує, що Відповідач-1 на момент укладення Договору був заінтересованою особою, а вартість відчуженої за Договором частки становить 1063328,79 грн.
Короткий зміст рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції
5.          Рішенням Господарського суду Хмельницької області від 01.03.2017, яке залишено без змін постановою Рівненського апеляційного господарського суду від 19.06.2017, у позові відмовлено повністю.
6.          Судові рішення мотивовані тим, що Договір укладений головою правління Позивача в межах його повноважень з урахуванням рішення загальних зборів учасників Позивача, оформленого протоколом №1 від 29.04.2015. Також суди встановили, що на момент укладення Договору Відповідач-1 не був членом наглядової ради Позивача, а відтак і заінтересованою особою в розумінні положень статті 71 Закону України "Про акціонерні товариства".
Короткий зміст вимог касаційної скарги та аргументи учасників справи 
7.          Позивач подав касаційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції, а також прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі.
8.          Касаційна скарга мотивована неврахуванням судами попередніх інстанцій положень частини 3 статті 70 Закону України "Про акціонерні товариства" та обставин відсутності рішення загальних зборів учасників Позивача, яке б відповідало вимогам зазначеної норми.
9.          Позивач не погоджується з твердженням суду апеляційної інстанції про те, що обставина перевищення виконавчим органом Позивача повноважень не була підставою позову. При цьому Позивач посилається на положення частини 2 статті 1, пункту 16 частини 2 статті 52 Закону України "Про акціонерні товариства" та частину 1 статті 79 Господарського кодексу України. 
10.          Також Позивач зазначає, що Відповідач-1 був заінтересованою особою на момент укладення Договору, зважаючи на положення частини 1 статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства".
11.          Крім того Позивач посилається на положення статей 79, 80 Господарського кодексу України, статті 84 Цивільного кодексу України та вважає підставою недійсності Договору його невідповідність меті отримання прибутку та відповідним приписам законодавства з огляду на обставини домовленості про зменшення вартості відчужуваної частки в Товаристві. 
12.          Відповідач-1 подав відзив на касаційну скаргу, в якому просить залишити скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін.
13.          Відповідач-1 вважає касаційну скаргу необґрунтованою відповідними доказами та прикладами порушення судами матеріальних чи процесуальних норм. На думку Відповідача-1, доводи касаційної скарги виходять за межі позовних вимог.
СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ
14.          Згідно з положеннями статуту, затвердженого протоколом №1 від 24.04.2012 загальних зборів акціонерів Позивача та чинного на момент укладення Договору (далі - Статут), органи управління Позивача здійснюють керівництво діяльністю товариства в межах своєї компетенції і у порядку, визначеному статутом товариства, положеннями та іншими внутрішніми документами товариства, а також діючим законодавством. Управління товариством здійснюють: Вищий орган товариства - Загальні збори акціонерів; Наглядова рада товариства; ревізор; виконавчий орган товариства - Правління товариства (пункт 13.1 Статуту).
15.          До компетенції вищого органу Позивача - Загальних зборів, належить, зокрема, обрання членів наглядової ради, затвердження умов цивільно-правових договорів, трудових договорів (контрактів), що укладаються з ними, встановлення розміру їх винагороди, обрання особи, яка уповноважується на підписання договорів (контрактів) з членами наглядової ради; прийняття рішення про вчинення значного правочину, якщо ринкова вартість майна, робіт або послуг, що є предметом такого правочину, перевищує 25 відсотків вартості активів за даними останньої річної звітності товариства (пункт 14.2 Статуту).
16.          Наглядова рада Позивача є органом, що здійснює захист прав акціонерів товариства, і в межах компетенції, визначеної Статутом та Законом України "Про акціонерні товариства", контролює та регулює діяльність виконавчого органу товариства. Порядок роботи та відповідальність членів Наглядової ради визначається Законом України "Про акціонерні товариства", цим статутом, Положенням про Наглядову раду товариства, а також договором, що укладається із членом Наглядової ради. Такий договір від імені товариства підписується головою правління чи іншою уповноваженою Загальними зборами особою на умовах, затверджених рішенням загальних зборів (пункти 15.1, 15.2 Статуту).
17.          До виключної компетенції Наглядової ради належить, зокрема, обрання та відкликання (припинення повноважень) голови і членів виконавчого органу товариства; обрання та припинення повноважень голови і членів інших органів товариства; вирішення питань про участь товариства у промислово-фінансових групах та інших об'єднаннях, про заснування інших юридичних осіб; вирішення питань, віднесених до компетенції Наглядової ради законом України "Про акціонерні товариства"; прийняття рішення про вчинення значних правочинів у випадках, передбачених законом України "Про акціонерні товариства". Питання, що належать до виключної компетенції Наглядової ради, не можуть вирішуватись іншими органами товариства, крім Загальних зборів, за винятком випадків, встановлених Законом України "Про акціонерні товариства" (пункт 15.3 Статуту).
18.          Правління Позивача є виконавчим органом товариства, який здійснює керівництво його поточною діяльністю. Роботою Правління товариства керує голова правління. Голова правління без довіреності діє від імені товариства, представляє товариство у стосунках з усіма особами, в тому числі, в судах, укладає різного роду угоди, вчиняє інші правочини. Голова правління діє в межах компетенції, визначеної статутом товариства, контрактом з головою правління, Положенням "Про правління" товариства та чинним законодавством (пункти 16.1, 16.4, 16.7 Статуту).
19.          Голова правління Позивача: здійснює оперативне керівництво діяльністю товариства; організовує роботу товариства; забезпечує виконання рішень Загальних зборів акціонерів товариства, Наглядової ради товариства, правління товариства; підписує без довіреності всі документи від імені товариства; приймає на посаду та звільняє працівників товариства; затверджує посадові інструкції працівників товариства, схеми взаємодії підрозділів товариства, документи внутрішнього розпорядку працівників товариства; організовує роботу правління товариства, збирає його збори, підписує всі документи, затверджені правлінням товариства; відкриває та закриває банківські рахунки товариства; видає довіреності; вирішує інші питання діяльності товариства в межах своєї компетенції, передбаченої статутом товариства, положенням "Про правління" товариства, контрактом з головою правління та чинним законодавством. Голова правління не може самостійно прийняти рішення і вчиняти відповідні дії, щодо яких є обмеження, передбачені статутом товариства, положеннями "Про правління", "Про Наглядову раду" товариства, контрактом з головою правління, іншими внутрішніми документами товариства та чинним законодавством (пункти 16.8, 16.9 Статуту).
20.          Рішенням Наглядової ради Позивача, оформленим протоколом №1 від 15.01.2013, на посаду голови Правління Позивача обрано ОСОБА_8
21.          Рішенням загальних зборів акціонерів Позивача, оформленим протоколом №1 від 29.04.2015, надано згоду правлінню до 29 квітня 2016 року укладати договори за погодженням наглядової ради товариства, якщо ринкова вартість майна робіт або послуг, що є предметом таких договорів, перевищує 2316000 грн., а якщо не перевищує - то без погодження Наглядової ради товариства. Зазначеним рішенням уповноважено голову правління ОСОБА_8 до 29 квітня 2016 року підписувати за погодженням наглядової ради товариства усі документи щодо вчинення значних правочинів, якщо ринкова вартість майна робіт або послуг, що є предметом такого правочину, перевищує 2316000 грн., а якщо не перевищує, то без погодження Наглядової ради товариства.
22.          Відповідно до протоколу №1 від 24.06.2015 загальних зборів засновників (учасників) Товариства Позивач в особі голови правління ОСОБА_8, який діяв на підставі Статуту та протоколу засідання Наглядової ради Позивача №1/15 від 24.06.2015, та Відповідач-1 вирішили створити Товариство шляхом об'єднання матеріальних та фінансових ресурсів засновників (учасників) з метою провадження діяльності на наданих у користування одному із засновників товариства (Позивачу) Судилківському родовищі гранодіоритів та Ділянці №2 Судилківського родовища гранодіоритів. Для забезпечення діяльності Товариства за рахунок внесків засновників (учасників) створено статутний капітал у розмірі 2126657,58 грн., який формується наступним чином - 100% статутного капіталу вноситься протягом року з моменту реєстрації Товариства. Розподіл часток серед учасників здійснюється таким чином: Позивач - 1063328,79 грн. (50%); Відповідач-1 - 1063328,79 грн. (50%). Частка Позивача формується за рахунок внесення до статутного капіталу Товариства цілісного майнового комплексу Судилківського родовища гранодіоритів та іншого майна, а також геологічної інформації про надра Ділянки №2 Судилківського родовища гранодіоритів. Позивач та Відповідач-1 затвердили статут Товариства, в якому також закріпили викладені положення.
23.          Крім того між Позивачем (позичальник) та Відповідачем-1 (позикодавець) укладені договори про надання поворотної фінансової допомоги №1П від 30.06.2015, №2П від 06.07.2015, №3П від 15.07.2015, №4П від 06.08.2015, №4П від 29.09.2015, №6П від 02.10.2015 (далі - Договори фінансової допомоги) на загальну суму 400000,00 грн. Згідно з пунктами 1.1 Договорів фінансової допомоги Відповідач-1 надає Позивачу поворотну фінансову допомогу, а Позивач зобов'язується повернути надані грошові кошти в порядку та на умовах, передбачених договорами.
24.          На виконання Договорів фінансової допомоги Відповідач-1 надав Позивачу грошові кошти в загальному розмірі 400000,00 грн., що підтверджується квитанціями до прибуткових касових ордерів №18 від 30.06.2015, №20 від 06.07.2015, №21 від 15.07.2015, №24 від 06.08.2015, №27 від 29.09.2015, №28 від 02.10.2015.
25.          Заявою від 01.10.2015 ОСОБА_5 повідомив Позивача про особисте рішення щодо добровільного припинення повноважень члена Наглядової ради Позивача відповідно до статуту. Згідно з відміткою, скріпленою підписом голови правління та печаткою Позивача, зазначена заява отримана Позивачем 1 жовтня 2015 року. 
26.          У подальшому 2 листопада 2015 року Позивач (продавець) та Відповідач-1 (покупець) уклали Договір. 
27.          Згідно з положеннями пунктів 1.1, 3.1, 3.4 Договору Позивач продає у власність, а Відповідач купує (приймає у власність) частку у розмірі 50% статутного капіталу Товариства. При переході частки Позивача до Відповідача-1 одночасно між цими особами відбувається перехід корпоративних прав, тобто прав власності на частку в статутному капіталі Товариства. Під передачею корпоративних прав за Договором слід вважати символічну передачу документів. Прийняття покупцем від продавця документів на право власності (тобто Договору) свідчить про те, що передача частки відбулась.
28.          Відповідно до пункту 4.1 Договору сторони оцінюють вартість частки, яка продається, у розмірі 400000,00 грн., розрахунок здійснюється на підставі зарахування зустрічних однорідних вимог. 

29.          У пункті 4.2 Договору зазначено, що Позивач відмовляється від свого права одержання вкладу в натурі, а також одержання вартості частини майна пропорційно його частці у статутному капіталі Товариства.
30.          У пунктах 5.4, 5.5 Договору сторони погодили, що в момент підписання Договору Позивач втрачає всі права та обов'язки по відношенню до Товариства та до інших учасників Товариства пропорційно відступленій частці, які були обумовлені його статусом як учасника Товариства, а Відповідач-1 набуває прав учасника Товариства. 
31.          Також Позивач та Відповідач-1 склали акт зарахування зустрічних однорідних вимог від 02.11.2015 (далі - Акт). Відповідно до пунктів 1, 2 Акту Позивач має перед Відповідачем-1 непогашене грошове зобов'язання в сумі 400000,00 грн., яке виникло на підставі Договорів фінансової допомоги, а Відповідач-1 має перед Позивачем непогашене грошове зобов'язання в сумі 400000,00 грн., що виникло на підставі Договору. У пункті 3 Акта сторони зазначили, що строк виконання зазначених однорідних грошових зобов'язань настав, та підтвердили реальність та обсяги взаємних заборгованостей. Відповідно до пункту 5 Акта сторони, керуючись статтею 601 Цивільного кодексу України, дійшли згоди про зарахування зустрічних однорідних вимог за зобов'язаннями, зазначеними у пунктах 1 і 2 Акта.
ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ
32.          Цивільний кодекс України
Стаття 16. Захист цивільних прав та інтересів судом
1. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. 
2. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: …
2) визнання правочину недійсним; …
Стаття 92. Цивільна дієздатність юридичної особи
1. Юридична особа набуває цивільних прав та обов'язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону. 
Порядок створення органів юридичної особи встановлюється установчими документами та законом. …
3. Орган або особа, яка відповідно до установчих документів юридичної особи чи закону виступає від її імені, зобов'язана діяти в інтересах юридичної особи, добросовісно і розумно та не перевищувати своїх повноважень. 
У відносинах із третіми особами обмеження повноважень щодо представництва юридичної особи не має юридичної сили, крім випадків, коли юридична особа доведе, що третя особа знала чи за всіма обставинами не могла не знати про такі обмеження. …
Стаття 116. Права учасників господарського товариства
1. Учасники господарського товариства мають право у порядку, встановленому установчим документом товариства та законом: …
4) здійснити відчуження часток у статутному (складеному) капіталі товариства, цінних паперів, що засвідчують участь у товаристві, у порядку, встановленому законом; …
Стаття 147. Перехід частки (її частини) учасника у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю до іншої особи
1. Учасник товариства з обмеженою відповідальністю має право продати чи іншим чином відступити свою частку (її частину) у статутному капіталі одному або кільком учасникам цього товариства. …
Стаття 190. Майно
1. Майном як особливим об'єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов'язки. 
2. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами. …
Стаття 202. Поняття та види правочинів
1. Правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. 
2. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). …
Стаття 203. Загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину
1. Зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.
2. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності.
3. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. 
4. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. 
5. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. …
Стаття 215. Недійсність правочину
1. Підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п'ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. 
2. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. 
У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним. 
3. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Стаття 241. Вчинення правочинів з перевищенням повноважень
1. Правочин, вчинений представником з перевищенням повноважень, створює, змінює, припиняє цивільні права та обов'язки особи, яку він представляє, лише у разі наступного схвалення правочину цією особою. Правочин вважається схваленим зокрема у разі, якщо особа, яку він представляє, вчинила дії, що свідчать про прийняття його до виконання. 
2. Наступне схвалення правочину особою, яку представляють, створює, змінює і припиняє цивільні права та обов'язки з моменту вчинення цього правочину.
Стаття 655. Договір купівлі-продажу
1. За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов'язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов'язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. 
Стаття 656. Предмет договору купівлі-продажу
… 2. Предметом договору купівлі-продажу можуть бути майнові права. До договору купівлі-продажу майнових прав застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не випливає із змісту або характеру цих прав. …
31.          Господарський кодекс України
Стаття 79. Поняття господарського товариства 
1. Господарськими товариствами визнаються підприємства або інші суб'єкти господарювання, створені юридичними особами та/або громадянами шляхом об'єднання їх майна і участі в підприємницькій діяльності товариства з метою одержання прибутку. У випадках, передбачених цим Кодексом, господарське товариство може діяти у складі одного учасника. …
Стаття 167. Зміст корпоративних прав та корпоративних відносин 
1. Корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами. …
33.          Закон України "Про акціонерні товариства"
Стаття 51. Створення наглядової ради акціонерного товариства 
1. Наглядова рада акціонерного товариства є органом, що здійснює захист прав акціонерів товариства, і в межах компетенції, визначеної статутом та цим Законом, контролює та регулює діяльність виконавчого органу.
Стаття 52. Компетенція наглядової ради 
1. До компетенції наглядової ради належить вирішення питань, передбачених цим Законом, статутом, а також переданих на вирішення наглядової ради загальними зборами. 
2. До виключної компетенції наглядової ради належить: …
16) вирішення питань про участь товариства у промислово-фінансових групах та інших об'єднаннях, про заснування інших юридичних осіб; …
18) прийняття рішення про вчинення значних правочинів у випадках, передбачених частиною першою статті 70 цього Закону; …
3. Питання, що належать до виключної компетенції наглядової ради акціонерного товариства, не можуть вирішуватися іншими органами товариства, крім загальних зборів, за винятком випадків, встановлених цим Законом. …
5. Якщо кількість членів наглядової ради, повноваження яких дійсні, становитиме половину або менше половини її обраного відповідно до вимог закону загальними зборами товариства кількісного складу, наглядова рада не може приймати рішення, крім рішень з питань скликання позачергових загальних зборів акціонерного товариства для обрання решти членів наглядової ради, а в разі обрання членів наглядової ради акціонерного товариства шляхом кумулятивного голосування - для обрання всього складу наглядової ради, а саме питань, зазначених у підпунктах 2 і 3, 12 та 15 частини другої цієї статті.
Стаття 53. Обрання членів наглядової ради
1. Члени наглядової ради публічного акціонерного товариства обираються акціонерами під час проведення загальних зборів товариства на строк до наступних річних зборів товариства.
Якщо річні збори публічного акціонерного товариства не були проведені у строк, встановлений статтею 32 цього Закону, або не було прийнято рішення, передбачені пунктами 17 та 18 частини другої статті 33 цього Закону, повноваження членів наглядової ради припиняються, крім повноважень з підготовки, скликання і проведення річних зборів товариства. …
Стаття 57. Дострокове припинення повноважень членів наглядової ради 
1. Загальні збори акціонерного товариства можуть прийняти рішення про дострокове припинення повноважень членів наглядової ради та одночасне обрання нових членів.
Без рішення загальних зборів повноваження члена наглядової ради припиняються: 
1) за його бажанням за умови письмового повідомлення про це товариства за два тижні; …
Стаття 58. Засади діяльності виконавчого органу акціонерного товариства 
1. Виконавчий орган акціонерного товариства здійснює управління поточною діяльністю товариства. 
До компетенції виконавчого органу належить вирішення всіх питань, пов'язаних з керівництвом поточною діяльністю товариства, крім питань, що належать до виключної компетенції загальних зборів та наглядової ради. 
2. Виконавчий орган акціонерного товариства підзвітний загальним зборам і наглядовій раді, організовує виконання їх рішень. Виконавчий орган діє від імені акціонерного товариства у межах, встановлених статутом акціонерного товариства і законом. …
Стаття 70. Значний правочин 
1. Рішення про надання згоди на вчинення значного правочину, якщо ринкова вартість майна або послуг, що є його предметом, становить від 10 до 25 відсотків вартості активів за даними останньої річної фінансової звітності акціонерного товариства, приймається наглядовою радою. 
Статутом акціонерного товариства можуть бути визначені додаткові критерії для віднесення правочину до значного правочину.
У разі неприйняття наглядовою радою рішення про надання згоди на вчинення значного правочину питання про вчинення такого правочину може виноситися на розгляд загальних зборів. …
3. Якщо на дату проведення загальних зборів неможливо визначити, які значні правочини вчинятимуться акціонерним товариством у ході поточної господарської діяльності, загальні збори можуть прийняти рішення про попереднє надання згоди на вчинення значних правочинів, які можуть вчинятися товариством протягом не більш як одного року з дати прийняття такого рішення, із зазначенням характеру правочинів та їх граничної сукупної вартості. При цьому залежно від граничної сукупної вартості таких правочинів повинні застосовуватися відповідні положення частини другої цієї статті. 
4. Вимоги до порядку вчинення значного правочину, передбачені цією статтею, застосовуються як додаткові до інших вимог щодо порядку вчинення певних правочинів, передбачених законом або статутом акціонерного товариства.
5. Забороняється ділити предмет правочину з метою ухилення від передбаченого цим Законом порядку прийняття рішень про вчинення значного правочину.
Стаття 71. Правочин, щодо вчинення якого є заінтересованість
1. Рішення про надання згоди на вчинення правочину, щодо вчинення якого є заінтересованість (далі - правочин із заінтересованістю), приймається відповідним органом акціонерного товариства згідно із цією статтею, якщо ринкова вартість майна або послуг чи сума коштів, що є предметом правочину із заінтересованістю, перевищує сто мінімальних заробітних плат виходячи з розміру мінімальної заробітної плати станом на 1 січня поточного року. Статутом акціонерного товариства може бути встановлене нижче граничне значення, а також можуть встановлюватися додаткові випадки віднесення правочину до правочину із заінтересованістю. Таке рішення може містити перелік умов проекту правочину, які можуть змінюватися за рішенням виконавчого органу акціонерного товариства під час вчинення правочину із заінтересованістю. У разі відсутності такого переліку умови правочину не можуть відрізнятися від умов проекту, наданого відповідно до частини четвертої цієї статті.
2. Особою, заінтересованою у вчиненні акціонерним товариством правочину, може бути будь-яка з таких осіб:
1) посадова особа органу акціонерного товариства або її афілійовані особи; …
3. Особа, визначена у частині другій цієї статті, вважається заінтересованою у вчиненні акціонерним товариством правочину, якщо вона:
1) є стороною такого правочину або є членом виконавчого органу юридичної особи, яка є стороною правочину; …
34.          Господарський процесуальний кодекс України (в редакції, чинній на час розгляду справи судами першої та апеляційної інстанції, далі - ГПК України)
Стаття 22. Права та обов'язки сторін
… До початку розгляду господарським судом справи по суті позивач має право змінити предмет або підставу позову шляхом подання письмової заяви. …
Стаття 101. Межі перегляду справи в апеляційній інстанції 
У процесі перегляду справи апеляційний господарський суд за наявними у справі і додатково поданими доказами повторно розглядає справу. Додаткові докази приймаються судом, якщо заявник обґрунтував неможливість їх подання суду першої інстанції з причин, що не залежали від нього. …
В апеляційній інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Оцінка аргументів учасників справи і висновків судів першої та апеляційної інстанції
35.          Суд виходить з того, що звертаючись з позовом про визнання недійсним правочину, позивач відповідно до вимог статті 33 Господарського процесуального кодексу України повинен довести наявність фактичних обставин, з якими закон пов'язує визнання таких правочинів недійсними на момент їх вчинення. Без доведення позивачем обставин недодержання сторонами в момент вчинення оспорюваного правочину конкретних вимог законодавства у суду відсутні підстави для задоволення відповідного позову.
36.          При цьому Суд враховує, що відповідні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача щодо недійсності правочину, як підстава заявленого ним позову можуть бути змінені відповідно до вимог частини 4 статті 22 ГПК України лише до початку розгляду господарським судом справи по суті. 
37.          З огляду на положення наведеної норми, суд апеляційної інстанції обґрунтовано не прийняв до уваги доводи Позивача щодо недійсності Договору через обставини недотримання під час його укладення вимог пункту 16 частини 2 статті 52 Закону України "Про акціонерні товариства", адже порушення при укладенні Договору зазначеної правової норми не були визначені Позивачем підставою позову ані в позовній заяві, ані в іншій письмовій заяві, поданій до початку розгляду справи по суті. 
38.          Також підставою недійсності Договору при зверненні з позовом не було визначено його невідповідність меті отримання прибутку та вимогам статей 79, 80 Господарського кодексу України, статті 84 Цивільного кодексу України з огляду на обставини домовленості про зменшення вартості відчужуваної частки в Товаристві. 
39.          Суд звертає увагу, що Позивач не позбавлений права звернутись до господарського суду з позовом щодо визнання недійсним Договору з інших підстав, ніж розглядались судами у даній справі.
40.          Так, судами у даній справі розглянуті та обґрунтовано відхилені заявлені Позивачем вимоги про визнання недійсним Договору з підстав недотримання його виконавчим органом повноважень у зв'язку з порушенням вимог статей 70, 71 Закону України "Про акціонерні товариства".
41.          Суд погоджується з висновком судів першої та апеляційної інстанцій про відхилення доводів Позивача щодо порушення положень статті 71 Закону України "Про акціонерні товариства", оскільки на момент укладення Договору Відповідач-1 не був заінтересованою особою в розумінні наведеної правової норми. 
42.          Суд відхиляє викладені у касаційній скарзі доводи про залишення у Відповідача-1 повноважень члена наглядової ради Позивача після подання ним заяви про дострокове припинення повноважень за власним бажанням та вважає безпідставними посилання Позивача  на положення частини 1 статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства". Наведена правова норма передбачає припинення повноважень членів наглядової ради не в повному обсязі у зв'язку непроведенням річних зборів публічного акціонерного товариства у встановлений законом строк або неприйняття ними відповідних рішень, зокрема, щодо припинення повноважень членів наглядової ради.
43.          Водночас частина 1 статті 57 Закону України "Про акціонерні товариства" не пов'язує дострокове припинення повноважень членів наглядової ради з передбачених цією нормою підстав (за його бажанням, за станом здоров'я, в разі смерті тощо) з прийняттям рішення загальних зборів, а також не передбачає залишення за відповідною особою частини повноважень до обрання нового члена наглядової ради товариства. 
44.          Разом з тим аргументи Позивача про те, що заява члена наглядової ради товариства повинна подаватись саме голові наглядової ради не ґрунтуються на положеннях чинного законодавства чи статуту Позивача.
45.          Також Суд вважає правильним висновок судів першої та апеляційної інстанцій про відсутність порушення при укладенні Договору вимог статті 70 Закону України "Про акціонерні товариства", зважаючи на встановлення ними обставин прийняття загальними зборами учасників Позивача рішення про надання попередньої згоди на укладення виконавчим органом без погодження наглядової ради договорів, ринкова вартість майна, робіт або послуг за якими не перевищує 2316000,00 грн.
46.          Суд не приймає до уваги доводи Позивача щодо відсутності рішення зборів у розумінні частини 3 статті 70 Закону України "Про акціонерні товариства", адже вони по суті зводяться до переоцінки доказів, а відповідно до визначених статтею 300 Господарського процесуального кодексу України меж розгляду справи суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.
47.          При цьому Суд враховує, що згідно з встановленими судами попередніх інстанцій обставинами рішення загальних зборів учасників Позивача від 02.11.2015 про надання попередньої згоди на вчинення значних правочинів не визнано недійсним на момент вирішення даного спору. Зазначене рішення передбачає строк дії попередньої згоди, вартість відповідних правочинів, а також можливий предмет правочинів - майно (до якого закон відносить також майнові права), роботи або послуги. Під час розгляду справи судами Позивач не довів, що ринкова вартість відчуженої на підставі Договору частки у розмірі 50% статутного капіталу Товариства або сукупна вартість укладених виконавчим органом у передбачений зазначеним рішенням період значних правочинів перевищує 2316000,00 грн.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги 
48.          Звертаючись з касаційною скаргою, Позивач не спростував наведені висновки судів попередніх інстанцій та не довів неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального і процесуального права як необхідної передумови для скасування прийнятих ними судових рішень.
49.          Зважаючи на викладене, Суд дійшов висновку про відмову в задоволенні касаційної скарги.
50.          Рішення суду першої інстанції та постанова суду апеляційної інстанції підлягають залишенню без змін.
Судові витрати
51.          Понесені Позивачем у зв'язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції судові витрати покладаються на Позивача, оскільки касаційна скарга залишається без задоволення.
Висновки про правильне застосування норм права
52.          Звертаючись з позовом про визнання недійсним правочину, позивач відповідно до вимог статті 33 Господарського процесуального кодексу України повинен довести наявність фактичних обставин, з якими закон пов'язує визнання таких правочинів недійсними на момент їх вчинення. Без доведення позивачем обставин недодержання сторонами в момент вчинення оспорюваного правочину конкретних вимог законодавства у суду відсутні підстави для задоволення відповідного позову. При цьому обставини, на яких ґрунтується вимога позивача щодо недійсності правочину, як підстава заявленого ним позову можуть бути змінені відповідно до вимог частини 4 статті 22 ГПК України лише до початку розгляду господарським судом справи по суті.
53.          Частина 1 статті 57 Закону України "Про акціонерні товариства" не пов'язує дострокове припинення повноважень членів наглядової ради з передбачених цією нормою підстав (за його бажанням, за станом здоров'я, в разі смерті тощо) з прийняттям рішення загальних зборів, а також, на відміну від положень частини 1 статті 53 зазначеного Закону, не передбачає залишення за відповідною особою частини повноважень до обрання нового члена наглядової ради товариства. 
Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Суд
ПОСТАНОВИВ:
1.          У задоволенні касаційної скарги Приватного акціонерного товариства "Шепетівський гранкар'єр "Пронекс" відмовити.
2.          Рішення Господарського суду Хмельницької області від 01.03.2017 та постанову Рівненського апеляційного господарського суду від 19.06.2017 у справі №924/1235/16 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуюча                                                                                      Г. Вронська

Судді                                                                                                О. Баранець

                                                                                                               В. Студенець