Верховний
Суд

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2018 року 
м. Київ

справа №  910/15440/17 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Катеринчук Л.Й. - головуючий, Пєсков В.Г., Погребняк В.Я.
за участі секретаря судового засідання Сліпчук Н.В.

учасники справи:
позивач за первісним позовом - фізична особа-підприємець Яблоновський Владислав Анатолійович,
представник не з'явився,
відповідач за первісним позовом - Товариство з обмеженою відповідальністю "Марафет Хоум",
представник не з'явився,
позивач за зустрічним позовом - Товариство з обмеженою відповідальністю "Марафет Хоум",
відповідач за зустрічним позовом - фізична особа-підприємець Яблоновський Владислав Анатолійович
розглянув касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Марафет Хоум"
на постанову Київського апеляційного господарського суду 
від 05.12.2017
у складі колегії суддів: Чорногуз М.Г. (головуючий), Жук Г.А., Мальченко А.О.
та на ухвалу Господарського суду міста Києва 
від 30.10.2017
у складі судді Головіної К.І.
за первісним позовом фізичної особи-підприємця Яблоновського Владислава Анатолійовича
про стягнення 1 768 976, 91 грн.
та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Марафет Хоум"
про визнання недійсним договору та стягнення 1 050 000 грн.

ПРОЦЕДУРА КАСАЦІЙНОГО ПРОВАДЖЕННЯ У ВЕРХОВНОМУ СУДІ
1. 21.12.2017 Київським апеляційним господарським судом надіслано на адресу Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Марафет Хоум" разом з матеріалами оскарження у справі №910/15440/17, які надійшли до суду касаційної інстанції 27.12.2017.
2. Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №910/15440/17 було визначено колегію суддів Верховного Суду у складі: головуючий суддя - Катеринчук Л.Й., суддя - Пєсков В.Г., суддя - Погребняк В.Я., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.12.2017.
3. Ухвалою Верховного Суду від 09.01.2018 касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Марафет Хоум" на ухвалу Київського апеляційного господарського суду від 05.12.2017 та ухвалу Господарського суду міста Києва від 30.10.2017 у справі №910/15440/17 залишено без руху з підстав її подання на рішення (ухвалу) суду апеляційної інстанції, яке не приймалося Київським апеляційним господарським судом у справі №910/15440/17 та не зазначено у внутрішньому описі документів справи №910/15440/17; надано скаржнику строк на усунення недоліків касаційної скарги до 25.01.2018.
4. 30.01.2018 до Верховного Суду надійшла направлена 24.01.2018 поштовим відправленням заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Марафет Хоум" про усунення недоліків касаційної скарги у справі №910/15440/17, до якої скаржником долучено уточнену касаційну скаргу, в якій предметом касаційного оскарження визначено постанову Київського апеляційного господарського суду від 05.12.2017 та ухвалу Господарського суду міста Києва від 30.10.2017 у справі №910/15440/17. При цьому, скаржником надано суду касаційної інстанції докази надіслання уточненої касаційної скарги від 24.01.2018 іншій стороні у справі - фізичній особі-підприємцю Яблоновському Владиславу Анатолійовичу цінним листом з описом вкладення.
5. Ухвалою Верховного Суду від 05.02.2018 відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Марафет Хоум" на постанову Київського апеляційного господарського суду від 05.12.2017 та ухвалу Господарського суду міста Києва від 30.10.2017 та призначено розгляд касаційної скарги на 27.02.2018 о 09 год. 30 хв.
6. Позивач за первісним позовом (відповідач за зустрічним позовом) - фізична особа-підприємець Яблоновський Владислав Анатолійович відзиву на касаційну скаргу не подав.
7. На розгляд суду касаційної інстанції винесено проблему застосування норм процесуального права - положень статей 60, 62 ГПК України в редакції Закону України №1798-ХІІ від 06.11.1991, до внесення змін Законом України №2147-VІІI від 03.10.2017.

ПРОВАДЖЕННЯ У СУДАХ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ
Короткий зміст позовних вимог
8. У провадженні Господарського суду міста Києва знаходиться справа №910/15440/17 за позовом фізичної особи-підприємця Яблоновського Владислава Анатолійовича (далі - ФОП Яблоновський В.А.) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Марафет Хоум" (далі - ТОВ "Марафет Хоум") про стягнення 1 768 976, 91 грн. за договором про надання послуг (виконання робіт) у сфері інформатизації від 01.10.2016.
8.1. Провадження за нею було порушено ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.09.2017 у складі судді Головіної К.І., розгляд справи призначено на 02.10.2017 та розпочато в цей день.
9. 27.10.2017 Товариство з обмеженою відповідальністю "Марафет Хоум" (далі - позивач за зустрічним позовом) звернулося до Господарського суду міста Києва із зустрічною позовною заявою до фізичної особи-підприємця Яблоновського Владислава Анатолійовича про визнання недійсним договору про надання послуг (виконання робіт) у сфері інформатизації від 01.10.2016 та стягнення здійсненої оплати за зазначеним договором на суму 1 050 000 грн.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції 
10. За наслідком автоматизованого розподілу від 27.10.2017 зустрічна позовна заява передана на розгляд судді Головіній К.І.
11. 30.10.2017 ухвалою Господарського суду міста Києва відмовлено у прийнятті зустрічної позовної заяви ТОВ "Марафет Хоум" до фізичної особи-підприємця Яблоновського Владислава Анатолійовича про визнання недійсним договору та стягнення 1 050 000 грн. з підстав її подання з недотриманням положень статті 60 ГПК України.
12. Приймаючи ухвалу, суд першої інстанції виходив з обставин подання зустрічної позовної заяви після початку розгляду місцевим господарським справи по суті, що виключає можливість її прийняття до розгляду.
13. Судом зазначено, що з протоколу судового засідання від 02.10.2017 вбачається початок розгляду даної справи по суті із заслуховуванням позиції у справі обох представників, а зустрічний позов ТОВ "Марафет Хоум" подано 27.10.2017. Отже, відповідач заявив зустрічні позовні вимоги після початку розгляду по суті первісних позовних вимог, що є порушенням статті 60 ГПК України.
14. Постановою Київського апеляційного господарського суду від 05.12.2017 у складі колегії суддів: Чорногуз М.Г. (головуючий), Жук Г.А., Мальченко А.О. апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Марафет Хоум" залишено без задоволення, ухвалу Господарського суду міста Києва від 30.10.2017 - без змін.
15. Апеляційним судом зазначено, що судом першої інстанції встановлено факт подання зустрічного позову після початку розгляду справи по суті, що відповідно до пункту 1 частини 1 статті 62 ГПК України є підставою для відмови в прийнятті зустрічного позову.
16. Апеляційним судом встановлено, що в протоколі судового засідання від 02.10.2017 у справі №910/15440/17, в якому були присутні представники обох сторін, відображено, що судом перевірено явку учасників та їх повноважень, оголошено склад суду і право відводу складу суду, роз'яснено представникам сторін права та обов'язки, передбачені статтею 22 ГПК України, досліджено питання наявності клопотання про фіксацію, після чого головуючий суддя оголосив про початок розгляду справи по суті і сторонами було надано пояснення у справі, надано докази, витребувані судом. За результатами судового засідання 02.10.2017 оголошено перерву до 30.10.2017 (том матеріалів оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 30.10.2017 у справі №910/15440/17, а.с. 14).
17. Апеляційним судом встановлено, що 07.11.2017 ТОВ "Марафет Хоум" звернулося до Господарського суду міста Києва із заявами про відновлення строку на подання письмових зауважень на протокол та внесення зауважень до протоколу судового засідання, яке відбулось 02.10.2017, мотивуючи тим, що про виявлені неточності він дізнався тільки 03.11.2017 за результатами ознайомлення з матеріалами справи. Зауваження на протокол судового засідання 02.10.2017 мотивовано тим, що при ознайомленні з матеріалами справи представник заявника, з урахуванням стадійності та порядку ведення судового засідання, виявив (на його думку) неправильне висвітлення певних фактів у змісті протоколу (том матеріалів оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 30.10.2017 у справі №910/15440/17, а.с. 53 - 57).
18. Апеляційним судом встановлено, що 09.11.2017 ухвалою Господарського суду міста Києва відмовлено ТОВ "Марафет Хоум" у задоволенні заяви про поновлення пропущеного строку для подання письмових зауважень на протокол судового засідання від 02.10.2017 у справі №910/15440/17 та відхилено зауваження ТОВ "Марафет Хоум" на протокол судового засідання від 02.10.2017 з посиланням на те, що вказану заяву подано із значним пропуском строку (1 місяць) та не обґрунтовано неможливості вчасного звернення з такими зауваженнями (том матеріалів оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 30.10.2017 у справі №910/15440/17, а.с. 50 - 52).
19. Апеляційним судом встановлено, що представник ТОВ "Марафет Хоум", який був присутній у судовому засіданні 02.10.2017 (у якому суд перейшов до розгляду справи по суті), не був позбавлений можливості, скориставшись своїми процесуальними правами, вчасно звернутись про ознайомлення з матеріалами справи і, у випадку виявлення неточностей, у встановлений строк подати зауваження на протокол судового засідання. Проте, як встановив апеляційний суд, відповідні зауваження на протокол представником ТОВ "Марафет Хоум" подано 07.11.2017, тобто із значним пропуском (1 місяць) строку, передбаченого статтею 81-1 ГПК України.
20. Враховуючи те, що з протоколу судового засідання вбачається, що розгляд даної справи розпочато по суті 02.10.2017, а зустрічний позов ТОВ "Марафет Хоум" подано 27.10.2017, тобто після початку розгляду справи по суті, що є порушенням вимог статті 60 ГПК України, апеляційний суд дійшов висновку про те, що судом першої інстанції правомірно застосовано статтю 62 ГПК України та відмовлено у прийнятті зустрічної позовної заяви.

УЗАГАЛЬНЕНІ ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Доводи скаржника (позивача за зустрічним позовом у справі)
21. Скаржник доводив, що відмовою у прийнятті зустрічної позовної заяви його, як позивача за зустрічним позовом, фактично обмежено в доступі до суду, праві на судовий захист, всупереч принципам верховенства права, законності, рівності, змагальності судочинства.
22. Скаржник зазначав, що з огляду на процедуру ведення господарського судочинства, процесуальний порядок судового розгляду господарських справ, 02.10.2017 розгляд судової справи не було розпочато по суті, а отже, законодавчі підстави для відмови у прийнятті зустрічної позовної заяви також були відсутні.
23. Скаржник доводив, що з огляду на те, що 02.10.2017 клопотання і заяви не розглядались, а саме суд залишив невирішеним клопотання про забезпечення позову, фактично підготовча стадія судового процесу не була завершена.
24. На думку скаржника, суди грубо порушили вимоги статей 22, 60, 74 ГПК України, що призвело до прийняття незаконних рішень судів першої та апеляційної інстанцій.
Доводи інших учасників справи
25. Позивач за первісним позовом (відповідач за зустрічним позовом) - фізична особа-підприємець Яблоновський В.А. відзиву на касаційну скаргу не подав.

НОРМИ ПРАВА, ПРЕЦЕДЕНТНА ПРАКТИКА, ЩО ПІДЛЯГАЮТЬ ЗАСТОСУВАННЮ 
26. Господарський процесуальний кодекс України (в редакції Закону України №1798-ХІІ від 06.11.1991)
Частини 1, 2, 3, 5 статті 22 - сторони користуються рівними процесуальними правами. Сторони мають право знайомитися з матеріалами справи, робити з них витяги, знімати копії, брати участь в господарських засіданнях, подавати докази, брати участь у дослідженні доказів, заявляти клопотання, давати усні та письмові пояснення господарському суду, наводити свої доводи і міркування з усіх питань, що виникають у ході судового процесу, заперечувати проти клопотань і доводів інших учасників судового процесу, оскаржувати судові рішення господарського суду в установленому цим Кодексом порядку, а також користуватися іншими процесуальними правами, наданими їм цим Кодексом. Сторони зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами, виявляти взаємну повагу до прав і охоронюваних законом інтересів другої сторони, вживати заходів до всебічного, повного та об'єктивного дослідження всіх обставин справи. Відповідач має право визнати позов повністю або частково, а також має право до початку розгляду господарським судом справи по суті подати зустрічний позов. 
Стаття 60 - відповідач має право до початку розгляду господарським судом справи по суті подати до позивача зустрічний позов для спільного розгляду з первісним позовом. Зустрічний позов повинен бути взаємно пов'язаний з первісним. Подання зустрічного позову провадиться за загальними правилами подання позовів.
Частина 1 статті 62 - суддя відмовляє у прийнятті позовної заяви, якщо заява не підлягає розгляду в господарських судах України (пункт 1).
Частина 1 статті 74 - порядок ведення судового засідання визначається суддею, головуючим у засіданні. 
27. Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначає право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
А. Оцінка аргументів учасників справи і висновків судів першої та апеляційної інстанцій
А.1. Щодо меж розгляду справи судом касаційної інстанції
28. З огляду на те, що відповідно до статті 300 ГПК України в редакції, чинній з 15.12.2017, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази, колегія суддів Верховного Суду зазначає про неприйнятність доводів скаржника про неналежну оцінку судами встановлених фактичних обставин подання зустрічної позовної заяви після початку розгляду справи по суті. При цьому, Суд вважає прийнятною касаційну скаргу щодо доводів скаржника про неправильне застосування судом норм процесуального права (статей 22, 60, 74 та частини 1 статті 62 ГПК України в редакції, чинній до 15.12.2017).

А.2. Щодо застосування норм матеріального та процесуального права та мотиви відхилення доводів касаційної скарги
29. З правового аналізу положень статей 22, 60 ГПК України в редакції до 15.12.2017 вбачається, що відповідач має право заявити зустрічний позов лише до початку розгляду господарським судом справи по суті і це право кореспондується з обов'язком добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами, виявляти взаємну повагу до прав і охоронюваних законом інтересів другої сторони. 
Відтак, встановлення обставин несвоєчасного подання зустрічної позовної заяви в ході розгляду справи по суті та звернення відповідача з відповідною заявою про ознайомлення з протоколом судового засідання з пропуском визначеного статтею 81-1 ГПК України в зазначеній редакції строку на ознайомлення з таким протоколом, не може бути підставою для захисту судом прав сторони у судовому процесі. 
Касаційний суд не вбачає порушення вимог статей 22, 60 ГПК України в зазначеній редакції при прийнятті судами першої та апеляційної інстанцій оскаржуваних судових актів з огляду на встановлення судами обставин подання зустрічної позовної заяви від 27.10.2017 після початку розгляду справи по суті 02.10.2017, що підтверджувалось змістом протоколу судового засідання у справі №910/15440/17 від 02.10.2017 та відмови судом першої інстанції у задоволенні заяви ТОВ "Марафет Хоум" про поновлення пропущеного строку для подання письмових зауважень на протокол судового засідання від 02.10.2017 (том матеріалів оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 30.10.2017 у справі №910/15440/17, а.с. 14, 50-52). Відтак, доводи скаржника за пунктом 22 мотивувальної частини постанови є необґрунтованими.
30. Доводи скаржника про те, що на момент подання зустрічного позову розгляд справи ще не розпочався з огляду на те, що судом не було вирішено клопотання про відкладення розгляду справи та надання часу для примирення сторін, Суд вважає необґрунтованими, оскільки відповідно до статті 74 ГПК України порядок ведення судового засідання визначається суддею. Господарським процесуальним кодексом України в редакції, яка була чинною на час розгляду спірних правовідносин, не було обмежено право сторін заявляти про відкладення розгляду справи (оголошення перерви) для укладення мирової угоди у справі під час розгляду спору по суті, не було чітко розмежовано стадії розгляду спору в суді першої інстанції на етап підготовчого засідання та розгляд спору по суті. Аналогічно, клопотання про забезпечення позову могло розглядатися судом як під час підготовки до слухання справи, так після початку розгляду справи по суті, відповідно до статті 66 ГПК України. 
31. Суд відхиляє доводи скаржника про грубе порушення його процесуальних прав з огляду на таке. Пунктом 3.15. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 №18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" роз'яснено, що право відповідача на подання зустрічного позову для спільного розгляду з первісним позовом також пов'язується з початком розгляду справи по суті. У разі подання зустрічного позову після початку розгляду справи по суті, суддя відмовляє в його прийнятті на підставі пункту 1 частини 1 статті 62 ГПК України як такого, що поданий з порушенням припису частини 1 статті 60 ГПК України; при цьому, не має значення з яких причин (поважних чи неповажних) зустрічний позов не було подано до початку такого розгляду. У цьому разі відповідач не позбавлений можливості звернутися з новим позовом у загальному порядку. Отже, висновки судів відповідають усталеній практиці застосування положень статей 60, 62 ГПК України щодо розгляду спорів про прийняття зустрічної позовної заяви.
32. Також, висновки судів відповідають практиці застосування статті 6 Конвенції ЄСПЛ, зокрема, у рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії", де Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов'язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.
Відтак, дії відповідача, вчинені з порушенням строків ознайомлення з протоколом судового засідання у справі та порядку подання зустрічного позову, можуть бути оцінені як зловживання ним процесуальними правами та жодним чином не обґрунтовують порушення його права на справедливий суд в розумінні статті 6 Конвенції.
Б. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
33. З огляду на зазначене, Суд дійшов висновку про залишення без задоволення касаційної скарги позивача за зустрічним позовом та залишення без змін постанови апеляційного суду та ухвали суду першої інстанції як таких, що прийняті з правильним застосуванням норм процесуального права. 

В. Судові витрати
34. У зв'язку з відмовою у задоволенні касаційної скарги та залишенні без змін постанови апеляційного суду та ухвали суду першої інстанції, Суд покладає на скаржника витрати зі сплати судового збору за подання касаційної скарги.
На підставі викладеного та керуючись статтями 308, 309, 315 ГПК України в редакції Закону України №2147-VІІI від 03.10.2017, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду,- 
ПОСТАНОВИВ:
1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Марафет Хоум" залишити без задоволення.
2. Постанову Київського апеляційного господарського суду від 05.12.2017 та ухвалу Господарського суду міста Києва від 30.10.2017 у справі №910/15440/17 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                                      Л.Й. Катеринчук

Судді                                                                                                   В.Г. Пєсков 
                                                                                                            
                                                                                                            В.Я. Погребняк