Окрема думка
судді Верховного Суду у Касаційному цивільному суді Пророка В. В.

справа № 740/2873/22(провадження № 61-13913 ск 25)
08 грудня 2025 року
м. Київ

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду, розглянувши касаційну скаргу Державного підприємства «Сетам», Ніжинського відділу державної виконавчої служби у Ніжинському районі Чернігівської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) на рішення Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 29 грудня 2022 року та постанову Чернігівського апеляційного суду від 22 вересня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Ніжинського відділу державної виконавчої служби у Ніжинському районі Чернігівської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), ОСОБА_3 , Державного підприємства «СЕТАМ» про визнання недійсними електронних торгів, скасування протоколів про проведення електронних торгів, актів державного виконавця та визнання права власності, ухвалою від08 грудня 2025 року поновив заявнику строк на касаційне оскарження, відкрив касаційне провадження та витребував матеріали справи із суду першої інстанції.

Водночас з рішенням колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду не можу погодитися з огляду на таке.

1. Варто зауважити, що заявником помилково зазначено, що позов не містить вимог позовного характеру, а суд при ухваленні вищезазначеної ухвали не перевірив в повному обсязі заявлені позовні вимоги.

2. Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

3. Вважаю за необхідне звернути увагу та роз`яснити, що визнання права власності на майно є майновою вимогою, оскільки підлягає грошовій оцінці, а отже заявнику необхідно було визначити ціну позову виходячи із вартості майна, надавши Верховному Суду відповідні докази, та самостійно розрахувати розмір судового збору, який підлягав сплаті при звернені до суду із позовом, та відповідно за подання касаційної скарги.

4. Оскільки, відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», в редакції чинній на момент звернення до суду із позовом, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становила 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожитого мінімуму для працездатних осіб.

5. У разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом. У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру (частина сьома статті 6 Закону України «Про судовий збір», в редакції чинній на момент звернення до суду із позовом). 

6. Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

7. Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

8. Також частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

9. З огляду на наведене, не можна вважати, що скаржник у повному обсязі сплатив судовий збір за подання цієї касаційної скарги.

10. Отже, оскільки скаржником не визначено ціну позову, не підтверджено сплату судового збору в повному обсязі за подання касаційної скарги, рішення про відкриття касаційного провадження у цій справі є передчасним.

Суддя В. В. Пророк

Повний текст окремої думки складений 23 лютого 2026 року.