РІШЕННЯ
Іменем України

16 лютого 2026 року 
м. Київ
справа №990/506/25
адміністративне провадження № П/990/506/25
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Загороднюка А.Г.,
суддів: Білак М. В., Мацедонської В. Е., Соколова В.М., Желєзного І.В.,
розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправним і скасування рішення в частині, визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,
УСТАНОВИВ:
Зміст позовних вимог та предмет спору
19 жовтня 2025 року ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - відповідач, ВККС України, Комісія), в якому просить:
- cкасувати пункт 9 рішення ВККС України № 162/зп-25 від 27 серпня 2025 року «Про призначення тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду» в частині встановлення Комісією КВОТИ: «у кількості не більше: 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду. У разі якщо двоє і більше кандидатів на посаду судді та суддів отримали однаковий найнижчий прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту, до четвертого етапу допускаються всі такі кандидати на посаду судді та судді»;
- визнати протиправними дії ВККС України щодо недопуску ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду, по якій в третьому етапі кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 набрано прохідний бал та середньо допустимий бал тестування щодо когнітивних здібностей, встановлений ВККС України - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали, що відповідає вимогам частини п`ятої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» №1402-VIII;
- зобов`язати ВККС України допустити ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду, по якій в третьому етапі кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 набрано прохідний бал та середньо допустимий бал тестування щодо когнітивних здібностей, встановлений ВККС України - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали, що відповідає вимогам частини п`ятої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» №1402-VIII.
Аргументи позивача
У позовній заяві ОСОБА_1 зазначає, що в межах добору на посаду судді місцевого суду, оголошеного рішенням ВККС України від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24, він успішно склав перший та другий етапи кваліфікаційного іспиту: тестування з історії української державності та тестування загальних знань у сфері права і знань зі спеціалізації місцевого загального суду, після чого був допущений до третього етапу - тестування когнітивних здібностей. 09 вересня 2025 року позивач склав тестування когнітивних здібностей і набрав бал, визначений пунктом 8 рішення ВККС України № 162/зп-25 від 27 серпня 2025 року «Про призначення тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду», що становить не нижче 55 відсотків від максимально можливого бала (тобто 33 бали), а саме 33,47 балів. Водночас Комісія протиправно не допустила його до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду.
ОСОБА_2 указує, що пунктом 8 оскаржуваного рішення № 162/зп-25 від 27 серпня 2025 року Комісія встановила середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали. Зазначене відповідає Положенню про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів, затвердженим рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України 19 червня 2024 року № 185/зп-24 зі змінами (далі - Положення № 185/зп-24), а саме підпункту 6.8.2, яким визначено, що прохідний бал за тестування когнітивних здібностей та історії української державності це середні допустимі бали тестувань, встановлені Комісією. Підпунктом 6.8.3 пункту 6.8 розділу 6 цього Положення передбачено право Комісії ухвалити мотивоване рішення про встановлення вищого прохідного бала щодо тестування загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду та за виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації, проте не щодо тестування когнітивних здібностей. Тобто право на встановлення вищого прохідного бала за тестування когнітивних здібностей у Комісії відсутнє, що узгоджується з положеннями частини шостої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02 червня 2016 року № 1402-VIII (далі - Закон № 1402-VIII).
Разом з тим пунктом 9 оскаржуваного рішення № 162/зп-25 від 27 серпня 2025 року Комісія встановила цитовані КВОТИ (2800/400/400), чим порушила положення частини шостої статті 74 Закону 1402-VIII, який забороняє Комісії встановлювати КВОТИ щодо кандидатів та підвищувати прохідний бал кваліфікаційного іспиту в частині тестування щодо когнітивних здібностей, а також підпункту 6.8.2 Положення № 185/зп-24. На думку ОСОБА_2 , Комісія перевищила свої повноваження, чим порушила принцип законності, що зумовлює протиправність зазначеного пункту рішення Комісії № 162/зп-25 від 27 серпня 2025 року та є підставою для його скасування.
ОСОБА_1 твердить що недопустивши його до наступного четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду внаслідок застосування відповідних КВОТ, Комісія порушила вимоги пункту 3 частини п`ятої статті 74 Закону №1402-VIII, адже застосовувала квоти до єдиного етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей, призвело до поділу результатів єдиного тестування за різними спеціалізаціями. У результаті кандидати, які обрали дві спеціалізації, враховувалися двічі, а ті, хто обрав три спеціалізації, - тричі. Це, на переконання позивача, спричинило ситуацію, коли фактична кількість осіб, допущених до виконання практичного завдання, перевищила кількість кандидатів, які реально склали тестування когнітивних здібностей. Крім того, поділ результатів за спеціалізаціями створив нерівні умови допуску, оскільки кандидати з однаковими результатами мали різні шанси пройти до наступного етапу, що позивач розцінює як дискримінацію за ознакою обраної спеціалізації.
Позивач також вважає, що застосований Комісією механізм недопуску до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації, не відповідає меті кваліфікаційного іспиту і призводить до обмеження його прав. Він набрав середній допустимий бал, встановлений Комісією на рівні 55 відсотків максимально можливого результату, тобто 33 бали, що, на його думку, мало б забезпечити допуск до наступного етапу.
Позивач наголошує, що початково умови добору передбачали допуск до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання усіх кандидатів, хто набрав за результатами тестування когнітивних здібностей не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, тобто 33 бали. Водночас Комісія змінила правила (умови) добору вже після їх оголошення та опублікування, чим порушила принципи правової визначеності, легітимних очікувань та належного урядування, та додатково свідчить про необхідність зобов`язання Комісії допустити його до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду, без поділу результатів за спеціалізаціями та без подвійного/потрійного обліку кандидатів. 
Крім того, позивач вказує, що Комісія належним чином не проінформувала учасників щодо програмного забезпечення, яке використовувалося під час тестування когнітивних здібностей. Разом з тим, під час проведення тестування щодо когнітивних здібностей саме програмне забезпечення автоматично обраховувало бали, формувало звіти під час одночасного тестування великої кількості кандидатів. На його переконання, відсутність доступу до інформації про технічні аспекти оцінювання порушує принципи прозорості та об`єктивності іспиту та створює підстави для оскарження результатів. 
Також, Комісія створила ризик порушення принципу передбачуваності іспиту та рівності умов для кандидатів, оскільки за три календарні дні до його проведення, 05 вересня 2025 року на офіційному вебсайті опубліуцвала дев`ять нових прикладів тестових завдань. При цьому позивач, який складав іспит першим відповідно до алфавітного порядку, не був належним чином повідомлений про появу нових матеріалів.
Аргументи відповідача
У відзиві на позов ВККС України проти заявленого позову заперечує, наголошуючи, що діяла в межах компетенції, у спосіб, визначений законом, із дотриманням принципів об`єктивності та прозорості. діяльності суб`єктів владних повноважень, закріплених у частині другій статті 2 КАС України.
ВККС України зазначає, що встановлюючи прохідні бали етапів кваліфікаційного іспиту, Комісія діяла відповідно до вимог Закону №1402-VIII з урахуванням кількості прогнозованих вакантних посад у місцевих судах, власних організаційно-технічних спроможностей та першочергового завдання - оперативного заповнення наявних вакантних посад у місцевих судах. Оскаржуваний пункт 9 рішення ВККС України від 27 серпня 2025 року№ 162/зп-25, відповідає нормам Закону №1402-VIII, прийнятому Комісією рішенню від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 (зі змінами), яким призначено кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, та визначено черговість етапів його проведення та встановлено прохідні бали з урахуванням відсотка від максимально можливого бала за кожен етап кваліфікаційного іспиту та співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількості прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.
Відповідач також зазначає, що прогнозована кількість вакантних посад суддів, стосовно яких оголошено добір, і алгоритм визначення прохідного бала всіх етапів кваліфікаційного іспиту були належним чином затверджені і оприлюднені Комісією, у зв`язку з чим були відомі ОСОБА_1 до початку, зокрема кожного з етапів кваліфікаційного іспиту, з якими очевидно був ознайомлений позивач, який з власної волі виявив бажання взяти участь у доборі та з`явився для складання кваліфікаційного іспиту, усвідомлюючи та приймаючи встановлений порядок проведення іспиту, зокрема щодо визначення прохідного балу кожного наступного етапу кваліфікаційного іспиту.
На думку ВККС України, доводи позивача про відсутність у Комісії права на встановлення вищого прохідного бала за тестування когнітивних здібностей із покликанням на підпункти 6.8.2 та 6.8.3 пункту 6.8 Положення № 185/зп-24 є необґрунтованими та свідчать про вибіркове тлумачення норм зазначеного Положення. Відповідно до підпункту 6.8.2. Положення № 185/зп-24 прохідний бал за тестування когнітивних здібностей та історії української державності - середні допустимі бали тестувань, встановлені Комісією. Пунктом 6.8.3 Положення № 185/зп-24 визначено, що під час добору на посаду судді місцевого суду Комісія може ухвалити вмотивоване рішення про встановлення вищого прохідного бала за тестування загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду, а також за виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації суду. Прохідний бал іспиту в межах добору на посаду судді місцевого суду визначається з урахуванням кількості посад, на які оголошено добір. Відповідно до частини шостої статті 74 Закону №1402-VIII ВККС України встановлює прохідний бал кваліфікаційного іспиту, який не може бути нижчим за 75 відсотків максимально можливого бала за відповідне тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності) та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту. При цьому під час добору на посаду судді прохідний бал для кандидатів встановлюється з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір.
ВККС України зазначає, що позивач помилково тлумачить положення частини шостої статті 74 Закону №1402-VIII, вважаючи, що прохідний бал за тестування когнітивних здібностей не підлягає встановленню. На думку відповідача, зазначена норма не звільняє Комісію від обов`язку визначати прохідний бал для всіх складових кваліфікаційного іспиту, у тому числі й для тестування когнітивних здібностей. Формулювання «крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності» стосується виключно обмеження щодо мінімального рівня у 75 відсотків максимально можливого бала. Отже, для цих видів тестування Комісія має дискреційні повноваження встановлювати інший, відмінний від 75 відсотків поріг, проте не звільняється від обов`язку визначити його взагалі. У зв`язку з цим твердження позивача про відсутність необхідності встановлення прохідного бала за тестування когнітивних здібностей є безпідставним.
Відповідач також звертає увагу, що Закону №1402-VIII передбачено право учасників добору брати участь у кваліфікаційному іспиті за однією або кількома спеціалізаціями суду одночасно, що залежить від їх особистого вибору під час подання заяви про участь у доборі на посаду місцевого суду. Позивач під час подання заяви про участь у доборі на посаду судді місцевого суду обрав загальну спеціалізацію. Водночас, як вже зазначалося, прогнозована кількість вакантних посад суддів, стосовно яких оголошено добір і алгоритм визначення прохідного бала всіх етапів кваліфікаційного іспиту та порядок проведення кваліфікаційного іспиту були належним чином затверджені і оприлюднені Комісією, та відомі позивачу до початку, зокрема кожного з етапів кваліфікаційного іспиту. З огляду на це твердження позивача про дискримінацію учасників за ознакою вибору спеціалізації під час допуску до окремого етапу кваліфікаційного іспиту відповідач вважає необґрунтованими.
Крім того, ВККС України зазначає, що нормативні акти, які регулюють діяльність Комісії, не містять вимоги щодо обов`язкового попереднього повідомлення кандидатів про вид, тип, або інші технічні характеристики програмного забезпечення, яке використовується для проведення тестування. Програмне забезпечення є лише технічним інструментом для реалізації тестування, а не його змістовною частиною відповідно. Тому відсутність окремого повідомлення кандидатів про програмне забезпечення, яке застосовувалось для проведення тестування когнітивних здібностей, не свідчить про порушення принципів передбачуваності чи рівності умов, оскільки всі учасники перебували в однакових умовах, а технічні параметри системи не впливали на зміст або результати іспиту. Доводи позивача в цій частині, на переконання відповідача, мають характер припущень.
Також ВККС України звертає увагу, що приклади тестових завдань когнітивних здібностей були оприлюднені 13 лютого 2025 року. Ці приклади мали на меті ознайомити кандидатів із форматом, структурою, логікою та видами завдань когнітивного тесту. Таким чином, всі кандидати мали достатній час і рівні можливості для підготовки до тестування з урахуванням загальних принципів і формату завдань. Додаткові приклади, опубліковані 05 вересня 2025 року, не змінювали формату тесту, його змістовної структури чи методології оцінювання. Їх публікація мала на меті інформаційний та роз`яснювальний характер і не створювала нових вимог або переваг для окремих осіб. Зміст таких прикладів не надавав додаткової інформації, яка могла б вплинути на результат тестування або підготовку кандидатів у суттєвий спосіб. Відтак, оприлюднення 05 вересня 2025 року додаткових прикладів завдань не призвело до створення нерівних умов чи порушення принципу передбачуваності іспиту, а лише уточнило раніше надану інформацію про формат тестування, доведену до відома кандидатів ще у лютому 2025 року. У зв`язку з цим твердження позивача про порушення Комісією принципу передбачуваності іспиту та рівності умов для кандидатів не заслуговують на увагу суду, є голослівними та такими, що спростовуються наведеним.
Водночас відповідач зазначає, що позивач за результатами третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей - набрав середній допустимий бал (33 і більше бала), однак не досяг встановленого прохідного бала за обраною спеціалізацією. З огляду на це ВККС України правомірно не допустила його до наступного етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання. Обставини, на які покликається позивач, на думку відповідача, не доводять протиправність дій Комісії під час процедур добору, так само не безпідставного підвищення прохідного бала відповідного етапу кваліфікаційного іспиту, який протягом усього періоду залишався незмінним та визначався з урахуванням установлених умов проведення добору.
Клопотання учасників справи та процесуальні дії у справі
20 жовтня 2025 року до Верховного Суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ВККС України про визнання протиправним і скасування рішення в частині, визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено склад колегії суддів для розгляду позовної заяви: головуючий суддя Загороднюк А. Г., судді: Мацедонська В. Е., Білак М. В., Соколов В. М., Желєзний І. В.
Згідно з ухвалою від 22 жовтня 2025 року Верховний Суд залишив позовну заяву ОСОБА_1 без руху із наданням десятиденного строку для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду заяви про поновлення строку на звернення до суду з вимогою про скасування пункту 9 рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України № 162/зп-25 від 27 серпня 2025 року «Про призначення тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду» в частині із зазначенням причин для його поновлення.
03 листопада 2025 року, на виконання вимог зазначеної ухвали, від позивача надійшла заява про поновлення процесуального строку.
Згідно з ухвалою від 10 листопада 2025 року Верховний Суд відкрив провадження у справі та призначив її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін на 20 листопада 2025 року о 16 год 30 хв.
Одночасно в цій ухвалі Суд повідомив, що з урахуванням викладених в заяві про поновлення процесуального строку обставин та мотивів питання дотримання ОСОБА_1 строку звернення до суду з вимогою про скасування пункту 9 рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України № 162/зп-25 від 27 серпня 2025 року «Про призначення тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду» в частині, буде вирішено під час розгляду справи.
20 листопада 2025 року до Верховного Суду від позивача надійшла заява про проведення судового засідання, призначеного на 20 листопада 2025 року о 16 год 30 хв, за його відсутності.
20 листопада 2025 року до Верховного Суду від представника відповідача - Друцької Олександри Геннадіївни надійшло клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату у зв`язку із незавершенням строку для подання відзиву на позовну заяву.
Згідно з ухвалою від 20 листопада 2025 року Верховний Суд призначив справу №990/506/25 до розгляду в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін на 19 січня 2026 року о 10 год 30 хв.
27 листопада 2025 року до Верховного Суду від представника відповідача - Друцької Олександри Геннадіївни надійшов відзив на позовну заяву.
14 січня 2026 року до Верховного Суду від позивача надійшла заява про проведення судового засідання, призначеного на 19 січня 2026 року о 10 год 30 хв, за його відсутності.
19 січня 2026 року до Верховного Суду від представника відповідача - Друцької Олександри Геннадіївни надійшло клопотання про здійснення розгляду справи без виклику сторін за наявними у справі матеріалами.
Згідно з протокольною ухвалою від 19 січня 2026 року Верховний Суд постановив здійснювати розгляд справи у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.
Згідно з ухвалою від 16 лютого 2026 року Верховний Суд залишив позовну заяву ОСОБА_1 в частині позовних вимог про cкасування пункту 9 рішення ВККС України № 162/зп-25 від 27 серпня 2025 року «Про призначення тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду» в частині встановлення Комісією КВОТИ: «у кількості не більше: 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду. У разі якщо двоє і більше кандидатів на посаду судді та суддів отримали однаковий найнижчий прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту, до четвертого етапу допускаються всі такі кандидати на посаду судді та судді» - без розгляду.
Установлені судом обставини справи
Рішенням ВККС України від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24 оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду з урахуванням 1 800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах (далі також - добір).
Рішенням ВККС України від 11 грудня 2024 року № 367/зп-24 оголошено прийняття від суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду, заяв про складання кваліфікаційного іспиту.
ОСОБА_1 виявив бажання взяти участь у доборі, оголошеному рішенням ВККС України від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24.
Рішенням ВККС України від 09 травня 2025 року № 368/дс-25 допущено ОСОБА_1 до участі в доборі на посаду судді місцевого суду, оголошеному рішенням Комісії від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24 та до складання кваліфікаційного іспиту в тому числі зі спеціалізації загального суду в межах добору на посаду судді місцевого суду, оголошеного рішенням Комісії від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24.
Рішенням ВККС України від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 призначено кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, та визначено таку черговість етапів його проведення (далі - кваліфікаційний іспит):
перший етап - тестування знань з історії української державності;
другий етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду;
третій етап - тестування когнітивних здібностей;
четвертий етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.
Визначено, що кожен етап кваліфікаційного іспиту призначається окремим рішенням Комісії.
Визначено прохідний бал першого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування знань з історії української державності) з урахуванням того, що до другого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 75 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше 7 200 кандидатів на посаду судді та суддів.
Визначено прохідний бал другого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду) з урахуванням того, що до третього етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 75 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 4 200 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 600 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 600 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
Визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду).
Визначено прохідний бал четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) - 75 відсотків максимально можливого бала.
Рішенням ВККС України від 04 липня 2025 року № 128/зп-25 призначено тестування знань з історії української державності у межах кваліфікаційного іспиту.
Рішенням ВККС України від 25 липня 2025 року № 142/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування знань з історії української державності, допущено до другого етапу кваліфікаційного іспиту - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду 7 239 кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, що успішно склали тестування знань з історії української державності та призначено тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду у межах кваліфікаційного іспиту.
Рішенням ВККС України від 27 серпня 2025 року № 161/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду. До третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей допущено 4 489 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого загального суду, що успішно склали тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду і набрали прохідний бал.
ОСОБА_1 успішно склав тестування знань з історії української державності та загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду, та був допущений до тестування когнітивних здібностей.
Рішенням ВККС України від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 призначено тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду (пункт 1).
Визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії графік складання тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту (пункт 2).
Визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів у межах кваліфікаційного іспиту (пункт 3).
Встановлено, що тестування когнітивних здібностей здійснюватиметься з використанням комп`ютерної техніки. Визначено, що тривалість тестування когнітивних здібностей - 30 хвилин, кількість запитань у тесті на когнітивні здібності - 40, максимально можливий бал на етапі тестування когнітивних здібностей - 60 (пункти 4 - 7).
Встановлено середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали (пункт 8).
Визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду. У разі якщо двоє і більше кандидатів на посаду судді та суддів отримали однаковий найнижчий прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту, до четвертого етапу допускаються всі такі кандидати на посаду судді та судді (пункт 9).
Відповідно до графіку складання тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 складав зазначений іспит 09 вересня 2025 року.
Рішенням ВККС України від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей, складеного 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16 та 17 вересня 2025 року у межах кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 1 до рішення).
Допущено до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду 2 851 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал (додаток 4 до рішення).
В додатку 1 рішення ВККС України від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25, окрім іншого зазначена наступна інформація: під порядковим номером 432 учасник - ОСОБА_1 , статус учасника - кандидат на посаду судді, спеціалізація - загальна, дата складання тестування - 09 вересня 2025 року, код учасника -K09945BC3844079C, бал учасника - 33,47, результат етапу кваліфікаційного іспиту - успішно складено.
Однак, у додатку 4 рішення ВККС України від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25 «Список кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та допущені до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду», кандидат на посаду судді ОСОБА_1 - відсутній у списку.
Не погодившись із пунктом 9 рішення ВККС України № 162/зп-25 від 27 серпня 2025 року «Про призначення тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду» в частині встановлення Комісією КВОТИ, а також діями ВККС України щодо недопуску ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання з обраної спеціалізації, з огляду на набрання за результатами тестування когнітивних здібностей прохідного балу та середнього допустимого балу, позивач звернувся до суду із цим позовом.
Джерела права та акти їхнього застосування
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Статтею 128 Конституції України визначено, що призначення на посаду судді здійснюється за конкурсом, крім випадків, визначених законом.
Відповідно до частини першої статті 92 Закону № 1402-VIII ВККС України є державним колегіальним органом суддівського врядування, який на постійній основі діє у системі правосуддя України.
Згідно з пунктами 2, 6 частини першої статті 93 Закону № 1402-VIII ВККС України проводить добір кандидатів для призначення на посаду судді, у тому числі організовує проведення щодо них спеціальної перевірки відповідно до закону та приймає кваліфікаційний іспит, затверджує форму і зміст заяви про участь у доборі кандидатів на посаду судді, анкети кандидата на посаду судді, порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів, положення про проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді, порядок та методологію кваліфікаційного оцінювання, порядок формування і ведення суддівського досьє (досьє кандидата на посаду судді), програму та порядок проходження початкової підготовки судді.
Пунктами 1 та 4 частини першої статті 70 Закону № 1402-VIII визначено, що добір на посаду судді місцевого суду здійснюється в порядку, визначеному цим Законом, та, окрім іншого, включає в себе такі етапи, як оголошення добору на посаду судді та складання кваліфікаційного іспиту.
Згідно зі статтею 71 Закону № 1402-VIII про оголошення добору Комісія ухвалює рішення, яке оприлюднює на офіційному веб-сайті Комісії та офіційному веб-порталі судової влади України.
У рішенні про оголошення добору Комісія обов`язково зазначає кінцевий строк подання заяви та документів для участі у доборі, що не може бути меншим за 30 днів з дня оприлюднення рішення, а також прогнозовану кількість вакантних посад суддів, стосовно яких оголошено добір.
Питання складання кваліфікаційного іспиту, у тому числі і проходження тестування щодо когнітивних здібностей, врегульовано статтею 74 Закону № 1402-VIII. Суд наголошує, що після оголошення рішенням ВККС України від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24 добору кандидатів на посаду судді місцевого суду до частин п`ятої та шостої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» вносилися зміни, проте такі стосувалися тестування знань з історії української державності, тому вони не впливають на вирішення спору по суті.
Суд звертає увагу, що застосовує статтю 74 Закону № 1402-VIII в редакції, чинній на момент призначення та складання тестування щодо когнітивних здібностей.
Також питання складання та оцінювання кваліфікаційного іспиту регулюється Положенням №185/зп-24, яке визначає організаційно-правові засади підготовки та проведення кваліфікаційного іспиту, форму та зміст тестувань, практичних завдань, методику оцінювання результатів іспиту під час добору на посаду судді місцевого суду, кваліфікаційного оцінювання та у зв`язку з наміром судді бути переведеним до іншого місцевого суду, а також засади формування рейтингу і резерву кандидатів на посаду судді місцевого суду.
За змістом частини першої статті 74 Закону № 1402-VIII кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.
За приписами частин другої-четвертої статті 74 Закону № 1402-VIII підставою для допуску до складання кваліфікаційного іспиту є рішення Комісії.
Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної). Практичні завдання проводяться щодо вибраної (вибраних) кандидатом спеціалізації (спеціалізацій) суду.
Форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються Комісією.
Відповідно до частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він:
1) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду;
2) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду;
3) успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності, встановленого Комісією.
Згідно з частиною шостою статті 74 Закону № 1402-VIII ВККС України встановлює прохідний бал кваліфікаційного іспиту, який не може бути нижчим за 75 відсотків максимально можливого бала за відповідне тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності) та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту.
Під час добору прохідний бал для кандидатів встановлюється з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір.
Частиною десятою статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що кандидат на посаду судді, який склав кваліфікаційний іспит, але не набрав прохідний бал, може використати результати такого іспиту під час участі у наступному доборі на посаду судді, оголошеному протягом двох років з дня затвердження таких результатів.
Згідно з підпунктом 6.3.3. Положення №185/зп-24 учасник визнається таким, що успішно склав етап іспиту (крім тестування щодо когнітивних здібностей), у разі набрання 75 або більше відсотків від максимально можливого бала. 
Учасник визнається таким, що успішно склав тестування когнітивних здібностей, у разі набрання встановленого Комісією середнього допустимого та більшого бала тестування.
Відповідно до підпункту 6.3.4. Положення №185/зп-24 учасник визнається таким, що не склав етап іспиту, у разі: набрання менше 75 відсотків від максимально можливого бала за тестування з історії української державності, загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду, а також за виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації суду; набрання менше середнього допустимого бала за результатами тестування когнітивних здібностей; відмови від складання іспиту (етапу іспиту).
Підпунктом 6.8.1. Положення №185/зп-24 визначено, що прохідний бал за тестування з історії української державності, загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду, виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду - 75 відсотків від максимально можливого бала.
Прохідний бал за тестування когнітивних здібностей - середній допустимий бал тестування, встановлений Комісією (підпункт 6.8.2. Положення №185/зп-24).
Відповідно до підпункту 6.8.3. Положення №185/зп-24 під час добору на посаду судді місцевого суду та конкурсу на посаду судді апеляційного, вищого спеціалізованого суду та Верховного Суду Комісія може ухвалити вмотивоване рішення про встановлення вищого прохідного бала за тестування з історії української державності, загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду, а також за виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації суду.
Прохідний бал іспиту в межах добору на посаду судді місцевого суду визначається з урахуванням кількості посад, на які оголошено добір.
Оцінка доводів учасників справи та висновки Верховного Суду
Межі цього спору, з урахуванням ухвали про залишення без розгляду частини позовних вимог, обмежуються вимогами позивача про визнання протиправними дій ВККС України щодо недопуску ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду, в якому за результатами третього етапу іспиту він набрав як прохідний бал, так і встановлений Комісією середньо допустимий бал тестування когнітивних здібностей - не менше 55 відсотків максимально можливого бала (тобто 33 бали). У зв`язку з цим позивач просить зобов`язати відповідача вчинити відповідні дії.
Відповідні вимоги обґрунтовані тим, що ВККС України безпідставно не допустила позивача до наступного етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практично завдання, незважаючи на те, що він успішно склав тестування когнітивних здібностей, набравши не нижче встановленого Комісією середнього допустимого бала - 55 відсотків максимально можливого результату (тобто 33 бали).
Ключові аргументи позивача полягають в тому, що встановлений Комісією середній допустимий бал тестування когнітивних здібностей фактично є прохідним балом цього етапу іспиту. Комісія не має повноважень встановлювати вищий прохідний бал. Відповідно, кандидат, який набрав не нижче встановленого середнього допустимого бала (55 відсотків від максимально можливого бала (тобто 33 бали), має бути допущений до наступного етапу іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації. Підвищивши прохідний бал цього етапу іспиту шляхом застосування КВОТ, ВККС України, на переконання позивача, порушила положення частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII та підпункту 6.8.2 Положення № 185/зп-24.
В аспекті наведених аргументів позивача Суду належить з`ясувати: чи є достатньою підставою для допуску кандидата до наступного етапу іспиту виключно набрання середньо допустимого бала; чи ототожнюється середньо допустимий бал із прохідним балом тестування когнітивних здібностей; а також чи наділена ВККС України повноваженнями встановлювати вищий прохідний бал цього етапу іспиту.
Вирішуючи поставлені питання, Суд виходить із такого.
Системний аналіз положень частин п`ятої, шостої та десятої статті 74 Закону № 1402-VIII у взаємозв`язку з підпунктами 6.3.3. - 6.3.4., 6.8.1. - 6.8.3. Положення №185/зп-24 дозволяє дійти висновку, що законодавець розмежовує два самостійні правові наслідки складання етапу кваліфікаційного іспиту. Перший - визнання кандидата таким, що «успішно склав етап іспиту» (підтвердження наявності відповідного рівня компетентності для здійснення правосуддя), другий - «набрання прохідного бала» (отримання права на продовження участі у процедурі добору на посаду судді). Відповідно, набрання мінімально допустимого бала за етап кваліфікаційного іспиту є необхідною, однак не завжди достатньою умовою для допуску до наступного етапу добору.
Згідно з пунктом 3 частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII та підпунктом 6.3.3 Положення № 185/зп-24, набрання кандидатом мінімально допустимого (середнього допустимого) бала є нормативною підставою для визнання етапу тестування щодо когнітивних здібностей успішно складеним. Цей показник виконує функцію кваліфікаційного порогу. У разі його досягнення кандидат вважається таким, що подолав відповідний етап, що підтверджує його право (згідно з частиною десятою статті 74 Закону № 1402-VIII) зберегти отриманий результат протягом двох років для використання в наступних процедурах добору, навіть якщо в межах поточного добору набраний бал виявиться недостатнім для подальшого проходження.
Водночас частина шоста статті 74 Закону № 1402-VIII покладає на Комісію обов`язок установлювати прохідний бал кваліфікаційного іспиту. При цьому встановлена законом заборона визначати прохідний бал нижче 75 відсотків стосується лише тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду та виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду, тоді як тестування когнітивних здібностей виключене з цього обмеження. Отже, Комісія наділена дискреційними повноваженнями щодо визначення конкретного значення прохідного бала для цього етапу, а закон не лише допускає, а й передбачає необхідність його встановлення.
Правовою підставою для розмежування понять «середній допустимий бал» і «прохідний бал» є також вимоги частини абзацу шостої статті 74 Закону, відповідно до яких під час добору прохідний бал встановлюється з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір. Це означає, що якщо кількість осіб, які успішно склали тестування когнітивних здібностей (набрали середній допустимий бал), перевищує прогнозну кількість кандидатів, необхідну для забезпечення конкурентного добору на вакантні посади, Комісія має право встановити вищий прохідний бал для подальшого проходження процедури в межах процедури добору.
На основі викладеного можна констатувати, що набрання кандидатом середнього допустимого бала є безумовною підставою для визнання етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей складеним, але не забезпечує автоматичного допуску до наступного етапу кваліфікаційного іспиту. 
Допуск до подальшої участі в доборі можливий лише за умови, якщо результат кандидата не є нижчим за прохідний бал, затверджений рішенням Комісії для відповідного етапу в межах конкретної процедури добору. Тобто, середньо допустимий бал не ототожнюється з прохідним балом, який визначає можливість продовження участі кандидата в процедурі добору.
Водночас ВККС України наділена повноваженнями встановлювати прохідний бал з тестування когнітивних здібностей на рівні, вищому за середній допустимий бал, що узгоджується з природою конкурсної процедури добору та метою кваліфікаційного іспиту - забезпечити відбір осіб, найбільш здатних здійснювати правосуддя осіб в умовах обмеженої кількості посад.
Як вже зазначалося, рішенням Комісії від 11 грудня 2024 року №366/зп-24 оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду з урахуванням 1 800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах.
Таку кількість прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах визначено з огляду на наявні вакантні посади суддів у місцевих судах, які не припинили роботу та готові до заміщення, посади, які можуть утворитися за результатами конкурсів на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах та Вищому антикорупційному суді, а також у разі звільнення суддів з посад.
Згідно з відповідними розрахунками, серед 1 800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах: 1 400 припадає на місцеві загальні суди; 200 - на місцеві адміністративні суди; 200 - на місцеві господарські суди.
З метою участі в доборі на посаду судді місцевого суду, оголошеного 11 грудня 2024 року, та з наміром бути переведеними до іншого місцевого суду, звернулося 9 337 осіб.
Рішенням ВККС України від 12 травня 2025 року №105/зп-25 призначено кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів в межах добору. Цим же рішенням установлено прохідний бал кожного етапу кваліфікаційного іспиту, у тому числі і третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей).
Зокрема, визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
При цьому Комісія, ураховуючи кількість вакантних посад та кількості осіб, які виявили взяти участь у доборі, вважала за необхідне установити прохідний бал з урахуванням двох критеріїв:
1) відсотка від максимально можливого бала за кожен етап кваліфікаційного іспиту;
2) співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількісті прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.
Отже, керуючись частиною шостою статті 74 Закону № 1402-VIII Комісія установила прохідний бал на рівні, який би дозволяв кандидату бути допущеним до наступного етапу та продовжувати брати участь у доборі.
Слід зауважити, що Закон № 1402-VIII не зобов`язує ВККС України установити прохідний бал, який би дозволяв кандидату бути допущеним до наступного етапу та продовжувати брати участь у доборі, в остаточному числовому вираженні, а навпаки указує на необхідність установити такий прохідний бал з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір, що, фактично, унеможливлює установлення прохідного балу в остаточному числовому вираженні, оскільки Комісія не може передбачити співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількісті прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.
З урахуванням наведеного, ВККС України виконала покладений на неї законом обов`язок, оскільки установила прохідний бал з тестування когнітивних здібностей, який би дозволяв кандидату бути допущеним до наступного етапу та продовжувати брати участь у доборі, з урахуванням положень абзацу 2 частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII.
Рішенням від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 ВККС України призначила тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
Окрім іншого, цим рішенням установила середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали та визначила прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, зокрема, у кількості не більше 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду.
Так, Комісія установила середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали, які ОСОБА_1 набрав, що свідчить про те, що він успішно склав відповідний етап іспиту.
Водночас ВККС України установила прохідний бал з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду.
За результатами тестування когнітивних здібностей, з урахування усіх вимог, установлених Комісією, прохідний бал для кандидатів, які виявили намір бути призначеними або переведеними до місцевого загального суду становив 34,68 бала.
Матеріали справи підтверджують, що позивач за результатами третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) набрав 33,47 бала, що є меншим за встановлений прохідний бал, а отже, він правомірно не був допущений до наступного етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду).
Доводи позивача з посиланням на підпункти 6.8.2 та 6.8.3 Положення № 185/зп-24 щодо відсутності у Комісії права на встановлення вищого прохідного бала з тестування когнітивних здібностей є непереконливими, оскільки таке тлумачення фактично заперечує встановлений законом обов`язок Комісії визначати прохідний бал для кожного етапу іспиту з урахуванням кількості вакантних посад, щодо яких оголошено добір.
Відсутність тестування когнітивних здібностей у переліку підпункту 6.8.3 Положення№ 185/зп-24, який передбачає можливість ухвалення Комісією рішення про встановлення вищого прохідного бала, не нівелює обов`язку Комісії визначати прохідний бал і для цього етапу іспиту.
Тлумачення позивачем підпункту 6.8.2 Положення № 185/зп-24 як такого, що фіксує прохідний бал виключно на рівні середнього допустимого бала, не враховує дискреційного характеру формулювання «встановлений Комісією» та ігнорує положенням частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII, згідно з якими прохідний бал під час добору визначається з обов`язковим урахуванням кількості вакантних посад. Зазначена норма має загальний характер, є імперативною та не містить винятків для окремих етапів кваліфікаційного іспиту, у тому числі для тестування когнітивних здібностей.
Отже, право Комісії регулювати прохідний бал залежно від кількості посад випливає із приписів закону. Положення № 185/зп-24 не може звужувати чи скасовувати це повноваження, а лише деталізувати порядок його реалізації.
Суд також оцінює критично доводи позивача щодо допущеної Комісією дискримінації кандидатів за обраною спеціалізацією.
Рішенням Комісії добір на посаду судді місцевого суду було оголошено в межах трьох окремих спеціалізацій: для місцевих загальних судів, місцевих адміністративних судів та місцевих господарських судів. Такий поділ обумовлений структурою судової системи України, відмінною предметною юрисдикцією відповідних судів, а також різною прогнозованою кількістю вакантних посад суддів у кожному з видів судів.
З матеріалів справи вбачається, що під час оголошення добору Комісія визначила окремі прогнозовані показники вакантних посад за кожною спеціалізацією, які стали підставою для планування та організації процедури добору, зокрема для визначення кількості кандидатів, які можуть бути допущені до окремих етапів кваліфікаційного іспиту. За таких обставин Суд дійшов висновку, що мета добору - ефективне заміщення вакантних посад суддів - може бути досягнута лише за умови співвіднесення результатів іспиту з потребами кожної спеціалізації окремо, а не шляхом узагальнення кількості посад усіх місцевих судів без урахування їх спеціалізації.
Суд звертає увагу, що кандидат на посаду судді не позбавлений можливості брати участь у доборі одночасно за кількома спеціалізаціями. Водночас одна й та сама особа об`єктивно не може бути призначена суддею судів різної юрисдикції одночасно. Тому сам факт участі кандидата у доборі за кількома спеціалізаціями не впливає і не може впливати на порядок та умови проведення кваліфікаційного оцінювання, яке здійснюється окремо в межах кожної спеціалізації.
Суд також вважає, що проведення процедур кваліфікаційного іспиту, у тому числі визначення прохідних балів та кількості кандидатів, допущених до наступних етапів, є обґрунтованим і правомірним саме в межах кожної спеціалізації, з урахуванням прогнозованої кількості вакантних посад відповідної юрисдикції. Такий підхід забезпечує баланс між кількістю кандидатів і реальною потребою судової системи, сприяє формуванню дієвого кадрового резерву та відповідає завданням і меті добору на посаду судді.
Крім того, застосування спеціалізаційного підходу під час проведення кваліфікаційного іспиту відповідає принципам правової визначеності та рівності, оскільки всі кандидати в межах однієї спеціалізації перебувають у рівних умовах, оцінюються за єдиними критеріями та заздалегідь визначеними правилами допуску до наступних етапів. Водночас відмова від такого підходу та застосування узагальнених показників для всіх спеціалізацій призвели б до спотворення мети добору та створення необґрунтованих диспропорцій між потребами різних видів судів.
З огляду на викладене Суд вважає, що оголошення добору в межах трьох спеціалізацій об`єктивно зумовлює проведення процедур кваліфікаційного іспиту окремо в межах кожної з них, а також здійснення допуску кандидатів до кожного наступного етапу кваліфікаційного оцінювання саме в межах відповідної спеціалізації, з урахуванням прогнозованої кількості вакантних посад суддів.
Крім того, Суд відхиляє доводи позивача про те, що припинення його участі у доборі порушує право на доступ до професії судді.
Кваліфікаційний іспит, як складова процедури добору на посаду судді, за своєю правовою природою є конкурентною процедурою, яка передбачає установлення чітких, наперед визначених та однакових для всіх учасників критеріїв оцінювання. Одним із таких критеріїв є прохідний бал, що виконує функцію об`єктивного порогового показника, недосягнення якого унеможливлює подальшу участь кандидата у відповідному етапі добору.
Встановлення чіткої межі між кандидатами, які подолали прохідний бал, і тими, які його не досягли, є неминучим елементом будь-якої конкурсної процедури. За таких умов сам по собі факт того, що окремі кандидати не долають прохідний бал, не може розцінюватися як порушення їхніх прав.
Отже, такий результат не є проявом дискримінації чи обмеженням доступу до посади судді, а є наслідком об`єктивного застосування передбаченої законом процедури оцінювання.
Щодо доводів позивача про неналежне інформування Комісією учасників щодо програмного забезпечення, використаного під час тестування когнітивних здібностей, а також оприлюднення за три календарні дні до проведення тестування додаткових прикладів тестових завдань, Суд зазначає таке.
Відповідно до частини третьої статті 9 КАС України кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на власний розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Повноваження адміністративного суду щодо перевірки законності рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень реалізуються лише в межах заявлених позовних вимог.
Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_1 , зокрема, просить зобов`язати ВККС України допустити його до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду, в якому за результатами кваліфікаційного іспиту ним набрано прохідний бал та середньо допустимий бал тестування щодо когнітивних здібностей, встановлений ВККС - 55 відсотків максимально можливого балу, або 33 бали.
Тобто позивач не оскаржує результати складеного ним тестування когнітивних здібностей, а виражає незгоду з установленим Комісією прохідним балом.
З огляду на це Суд констатує, що доводи позивача, які стосуються організації та порядку проведення тестування когнітивних здібностей, не охоплюються предметом заявлених позовних вимог та не впливають на вирішення цього спору, у зв`язку з чим відхиляються Судом.
За таких обставин Суд дійшов висновку, що оскаржувані дії ВККС України є правомірними, вчиненими з дотриманням вимог законодавства, а доводи позивача не спростовують законності прийнятих рішень та не дають підстав для задоволення позовних вимог.
Таким чином, розглянувши спір у межах заявлених позовних вимог, на підставі системного аналізу наведених положень законодавства та доказів, наявних в матеріалах справи, Суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого адміністративного позову та відсутність правових підстав для його задоволення.
Судові витрати
Відповідно до приписів статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України підстави для вирішення судом питання про розподіл між сторонами судових витрат у відсутні.
Керуючись статтями 241 - 243, 246, 250, 255, 262, 266, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, 
ВИРІШИВ:
У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; місце проживання АДРЕСА_1 ) до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (код ЄДРПОУ 37316378; місцезнаходження 03110, м. Київ, вул. Генерала Шаповала, буд. 9) про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії - відмовити.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення Верховного Суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Головуючий суддя А. Г. Загороднюк
судді М. В. Білак
В. Е. Мацедонська
В. М. Соколов
І. В. Желєзний