УХВАЛА
25 березня 2026 року
м. Київ
справа № 758/10485/22
провадження № 61-10288ск25 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:
Литвиненко І. В. (суддя-доповідач), Грушицького А. І., Петрова Є. В.,
розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 16 грудня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя 
особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Смолянінова Олена Ярославівна, про визнання права власності на спадкове майно, витребування майна з чужого незаконного володіння,
ВСТАНОВИВ: 
13 лютого 2026 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу 
на постанову Київського апеляційного суду від 16 грудня 2025 року у зазначеній справі.
Верховний Суд ухвалою від 20 лютого 2026 року вказану касаційну скаргу залишив без руху та встановив заявниці строк для усунення її недоліків.
09 березня 2026 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду матеріали 
на усунення недоліків касаційної скарги.
Вказані в ухвалі недоліки у встановлений судом строк заявницею усунено.
За відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень оскаржену постанову Київський апеляційний суд ухвалив 16 грудня 2025 року, повний текст постанови складено 13 січня 2026 року, отже останнім днем для подання касаційної скарги на вказане судове рішення було 12 лютого 2026 року (четвер). 
Касаційну скаргу до Верховного Суду заявник подала 13 лютого 2026 року, тобто 
з пропуском строку на касаційне оскарження судового рішення.
На виконання вимог ухвали суду від 20 лютого 2026 року ОСОБА_1 подала клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 16 грудня 2025 року, яке мотивовано тим, 
що оскаржену постанову суду апеляційної інстанції заявниця отримала безпосередньо в приміщенні суду 15 січня 2026 року, на підтвердження чого надано копію заяви про видачу судового рішення з відміткою про фактичне вручення оскарженої постанови.
А тому заявниця вважає, що існують поважні причини пропуску строку на касаційне оскарження судового рішення та просить його поновити. 
Відповідно до положень статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку 
на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів 
з дня вручення йому такого судового рішення.
Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску 
з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.
Проаналізувавши наведені заявницею обставини справи, колегія суддів дійшла висновку, що сукупність вказаних обставин дає підстави для поновлення строку 
на касаційне оскарження судового рішення на підставі частини третьої 
статті 390 ЦПК України.
У статті 392 ЦПК України встановлені вимоги щодо форми і змісту касаційної скарги.
Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору 
у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
До касаційної скарги заявницею додано документ, що підтверджує сплату судового збору за подання касаційної скарги у розмірі 2 000,00 грн.
Заявниця просить звільнити її від сплати судового збору з огляду на скрутний матеріальний стан. Зазначає, що вона є пенсіонеркою, у неї відсутні будь-які 
інші доходи, окрім пенсії, сукупний розмір якої за 2025 рік склав 90 070,26 грн, 
та, відповідно, сума судового збору, яку необхідно сплатити за подання касаційної скарги, перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу за попередній календарний рік. Також заявниця вказує, що у грудні 2025 року вона перенесла операцію, 
у зв`язку з чим понесла додаткові непередбачувані матеріальні затрати. 
На підтвердження наведеного надає виписку із медичної карти амбулаторного хворого № 44942/25, довідку про доходи № 5787 3577 6377 2721 за період з січня 
по грудень 2025 року.
Клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.
Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.
Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком 
до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком 
до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої 
чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору 
або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
За правилами частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» та частини третьої статті 136 ЦПК України суд може зменшити розмір судового збору 
або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цих статей.
Європейський суд з прав людини виходить з того, що судовий збір має бути «розумним», тобто таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника, може бути ним сплачений. Адже невиправдано великий його розмір, який 
не враховує фінансове положення заявника, а розраховується на основі певного відсотка від суми, що є предметом розгляду справи, може бути розцінений як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя. Зокрема, така позиція була викладена у справі «Георгел і Георгета Стоїческу проти Румунії» (рішення 
від 26 липня 2011 року).
Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.
У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу 
до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, 
які звертаються до суду.
При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою 
на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.
Враховуючи, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, і приймаючи до уваги те, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, суд касаційної інстанції вважає за можливе клопотання задовольнити та зменшити розмір судового збору за подання касаційної скарги до 2 000,00 грн.
Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій 
статті 389 ЦПК України.
Частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного 
провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну 
скаргу.
Як на підставу касаційного оскарження заявниця посилається на пункти 1, 3, 4 частини другої статті 389 ЦПК України.
Касаційна скарга подана з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України щодо 
її форми і змісту. 
Наведені в касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України, для відкриття касаційного провадження.
За таких обставин касаційне провадження у зазначеній справі необхідно 
відкрити.
Керуючись статтями 389, 390, 394, 395 ЦПК України, 
УХВАЛИВ:
Поновити  ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 16 грудня 2025 року.
Клопотання ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору 
за подання касаційної скарги задовольнити.
Зменшити ОСОБА_1 розмір належного до сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Київського апеляційного суду 
від 16 грудня 2025 року до 2 000,00 грн.
Відкрити касаційне провадження у цій справі. 
Витребувати з Подільського районного суду м. Києвасправу № 758/10485/22 
за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Смолянінова Олена Ярославівна, про визнання права власності на спадкове майно, витребування майна з чужого незаконного володіння.
Іншим учасникам справи надіслати копії касаційної скарги та доданих до неї документів.
Роз`яснити учасникам справи, які відповідно до частини шостої статті 14 ЦПК України зобов`язані зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрували його, що вони мають обов`язок зареєструвати свій електронний кабінет та можливість ознайомитися із копією касаційної скарги та доданих документів, що подані 
у цій справі, виключно через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.
Роз`яснити учасникам справи право подати відзив на касаційну скаргу, який 
за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк 
до 11 травня 2026 року. До відзиву необхідно додати докази надсилання відзиву 
та доданих до нього документів іншим учасникам справи.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: І. В. Литвиненко

А. І. Грушицький

Є. В. Петров