УХВАЛА

02 квітня 2026 року 
м. Київ
справа №990/102/26
адміністративне провадження №П/990/102/26

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Тацій Л.В.,
суддів: Стеценка С.Г.,  Шевцової Н.В., 

перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Дорадчої групи експертів, ОСОБА_2 про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії,-
УСТАНОВИВ:
01.04.2026 ОСОБА_1 (далі також - ОСОБА_1 , позивач) звернувся через підсистему "Електронний суд" до Верховного Суду як суду першої інстанції (далі - Суд) з позовом до Дорадчої групи експертів (далі також- відповідач-1), ОСОБА_2 (далі-відповідач- 2, ОСОБА_3 ), у якому просить:
визнати протиправною бездіяльність Дорадчої групи експертів, що полягає у неоприлюдненні повного тексту рішення щодо ОСОБА_1 ;
зобов`язати Дорадчу групу експертів оприлюднити повний текст рішення із мотивуванням відповідно до частини сьомої статті 10-8 Закону України «Про Конституційний Суд України».
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.04.2026 для розгляду даної справи визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя Тацій Л.В., судді: Стеценко С.Г., Шевцова Н.В.
У відповідності до частини шостої статті 33 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) адміністративні справи, підсудні Верховному Суду як суду першої інстанції, розглядаються і вирішуються колегією у складі не менше трьох суддів.
Статтею 266 КАС України передбачені особливості провадження у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, бездіяльності Кабінету Міністрів України
Частиною першою статті 266 КАС України встановлено, що правила цієї статті поширюються на розгляд адміністративних справ щодо: 1) законності (крім конституційності) постанов Верховної Ради України, указів і розпоряджень Президента України; 2) законності дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України; 3) законності актів Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України; 4) законності рішень Вищої ради правосуддя, ухвалених за результатами розгляду скарг на рішення її Дисциплінарних палат; 5) законності бездіяльності Кабінету Міністрів України щодо невнесення до Верховної Ради України законопроекту на виконання (реалізацію) рішення Українського народу про підтримку питання загальнодержавного значення на всеукраїнському референдумі за народною ініціативою.
Адміністративні справи, зазначені у пунктах 1-3, 5 частини першої цієї статті, розглядаються у порядку спрощеного позовного провадження Верховним Судом у складі колегії Касаційного адміністративного суду не менше ніж з п`яти суддів (частина друга статті 266 КАС України).
Отже, особливості щодо розгляду справи у складі колегії Касаційного адміністративного суду не менше ніж з п`яти суддів, не розповсюджуються на категорію спорів у правовідносинах, де відповідачем є Дорадча група експертів.
Враховуючи викладене, застосуванню підлягає загальна норма процесуального законодавства, якою передбачено, що адміністративні справи, підсудні Верховному Суду як суду першої інстанції, розглядаються і вирішуються колегією у складі не менше трьох суддів (частина шоста статті 33 КАС України). 
Ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї документами, Суд виходить з наступного.
Частиною першою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що суддя після одержання позовної заяви, зокрема, з`ясовує чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Колегія суддів враховує правову позицію Великої Палати Верховного Суду, висловлену у постанові від 05.09.2024 у справі № 990/131/24, у якій зазначено: «…віднесення спорів за участю Дорадчої групи до інстанційної підсудності Верховного Суду не пов`язується із суб`єктним складом учасників справи, а обумовлене саме предметом оскарження, який охоплює не лише її рішення, але і дії чи бездіяльність Дорадчої групи щодо оцінювання кандидатів на посаду судді КСУ». 
Виходячи з цього, справа підсудна Верховному Суду як суду першої інстанції.
Щодо дотримання вимог до форми позовної заяви, передбачених статтею 160 КАС України, колегія суддів зазначає таке.
Відповідно до частини першої статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.
Частиною п`ятою зазначеної статті визначені вимоги, яким повинна відповідати позовна заява, зокрема, в ній зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.
Під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем способи захисту свого порушеного права, свободи чи інтересу, а обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти, з настанням яких суб`єкти публічного права вступають між собою у спірні правовідносини. Позовні вимоги і обставини на їхнє обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології.
Відповідно до частини другої статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.
Отже, предметом оскарження до Верховного Суду як суду першої інстанції є, як зазначено вище, за позицією Великої Палати Верховного Суду, зокрема, бездіяльність Дорадчої групи експертів, а позовні вимоги про зобов`язання вказаного суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії є способом поновлення порушених прав позивача, які мають бути похідними від основної вимоги про визнання протиправними відповідних дій чи бездіяльності відповідача.
Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражені права чи інтереси особи, яка стверджує про їх порушення.
Верховний Суд зазначає, що протиправною бездіяльністю є зовнішня форма поведінки (діяння) цього органу, яка полягає у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, що на підставі закону чи іншого нормативно-правового акта належать до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.
Таким чином, право на оскарження бездіяльності відповідачів - суб`єктів владних повноважень не є абсолютним і може бути об`єктом оскарження в судовому порядку у разі реального порушення прав позивача, допущеного бездіяльністю відповідача.
У свою чергу виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, не дозволяє визначити підстави адміністративного позову, зокрема, встановити: які правовідносини виникли між ОСОБА_1 та ОСОБА_2., її статус. Крім того, позовна заява не містить і вимог до ОСОБА_2 . 
Поряд із вказівкою у позовній заяві на те, що ОСОБА_2 є відповідачем також міститься допис про її статус як представника Дорадчої групи експертів (відповідача-1), однак доказів таких повноважень (представника) позовна заява та додані матеріали також не містять.
Враховуючи викладене, в цій частині спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає у її уточненні щодо складу відповідачів, вимог та обґрунтувань до відповідача-2 та/або уточнення процесуального статусу ОСОБА_2. із наданням доказів її повноважень на представництво інтересів Дорадчої групи експертів. 
Крім того частинами першою та другою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.
У разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.
Згідно частини дев`ятої статті 44 КАС України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати до суду доказ надсилання цих матеріалів іншим учасникам справи.
Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності у іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність у іншого учасника справи електронного кабінету - в паперовій формі листом з описом вкладення.
Відповідно до пункту 29 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21, у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.
Отже, з аналізу вищезазначених норм слідує, що у разі подання учасником справи позовної заяви через підсистему "Електронний суд", сторона зобов`язана надати до суду докази надсилання цих матеріалів іншим учасникам справи до їх електронного кабінету з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами або у разі відсутності у іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність у іншого учасника справи електронного кабінету - в паперовій формі листом з описом вкладення.
Позовна заява ОСОБА_1 сформована та подана до Суду через підсистему "Електронний суд".
Разом з тим, до позовної заяви не додано доказів направлення її копії та копій всіх доданих до неї документів на адресу Дорадчої групи експертів.
Як було зазначено вище, вказівка позивача на статус ОСОБА_3. як представника Дорадчої групи експертів позивачем також не підтверджено, через що колегія суддів не враховує докази направлення копії позовної заяви з додатками на адресу вказаної особи, як уповноваженій особі на отримання цих документів на ім`я Дорадчої групи експертів. 
Враховуючи викладене, в цій частині недоліки позовної заяви мають бути усунені шляхом надання Суду доказів направлення копії позовної заяви та доданих до неї матеріалів відповідачу-1.
Частиною третьою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Судом встановлено, що позивач не надав до позовної заяви доказів сплати судового збору або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору. 
Згідно з частиною другою статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» (далі-Закон № 3674-VI) встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Станом на 01.01.2026 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 3328 гривні.
З цією позовною заявою ОСОБА_1 звернувся до суду у квітні 2026 року та заявив одну позовну вимогу немайнового характеру, відповідно, за подання позовної заяви підлягає сплаті судовий збір в сумі 1331,20 грн (3028 грн х 0,4).
Частиною третьою статті 4 Закону № 3674-VI встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Оскільки позовна заява подана через підсистему "Електронний суд" позивач має надати докази сплати судового збору в сумі 1064,96 грн (1331,20 грн х 0,8).
Судовий збір сплачується шляхом внесення або перерахування коштів за реквізитами:
Отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102
Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783
Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)
Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA288999980313151207000026007
Код класифікації доходів бюджету - 22030102
Найменування податку, збору, платежу - Судовий збір (Верховний Суд, 055)
Призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.
Частиною першою статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Оскільки позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених КАС України, таку позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачеві десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення зазначених вище недоліків шляхом: 
уточнення складу відповідачів, вимог та обґрунтувань до відповідача-2 та/або уточнення процесуального статусу ОСОБА_2 із наданням доказів її повноважень на представництво інтересів Дорадчої групи експертів; 
надання Суду доказів направлення копії позовної заяви та доданих до неї матеріалів на адресу Дорадчої групи експертів;
надання документа про сплату судового збору в сумі 1064,96 грн, а у випадку наявності підстав для звільнення від сплати судового збору, - повідомити про такі підстави і надати належним чином оформлений документ (його копію), підтверджуючий ці підстави.
Враховуючи викладене та керуючись статтями 33, 160, 161, 169, 248 КАС України, суд
УХВАЛИВ:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Дорадчої групи експертів, ОСОБА_2 про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.
Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до Суду:
- уточненої позовної заяви щодо складу відповідачів, вимог та обґрунтувань до ОСОБА_2 та/або уточнення процесуального статусу ОСОБА_2 із наданням доказів її повноважень на представництво інтересів Дорадчої групи експертів; 
-доказів направлення копії позовної заяви та доданих до неї матеріалів на адресу Дорадчої групи експертів;
-документа про сплату судового збору в сумі 1064,96 грн, а у випадку наявності підстав для звільнення від сплати судового збору, - повідомити про такі підстави і надати належним чином оформлений документ (його копію), підтверджуючий ці підстави.
Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовну заяву буде повернуто.
Направити позивачу копію ухвали про залишення позовної заяви без руху для виконання.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Суддя-доповідач Л. В. Тацій
Судді: С. Г. Стеценко
Н. В. Шевцова